Саня Покраяц

Прекрасне місто Спліт – Хорватія

Туристичний путівник

та українсько-хорватський розмовник

Переклад Оксана Риндіна

© 2020 - Саня Покраяц

Спліт (Split)- це одне із найчарівніших і найбільш відвідуваних міст Середземномор'я. Це місто приваблює багатьох туристів з усього світу своєю гостинністю та смачними стравами, приготованими за домашніми рецептами, архітектурними пам’ятками, сакральним мистецтвом, нічним життям і звичайно ж різноманітністю пляжних розваг. З давних пір найбільш визначною пам’яткою був знаменитий палац римського імператора Діоклетіана (Dioklecijanova palača [Д і окл е ц і янова палача]) та його архітектура в римському стилі, один з мурів якого безпосередньо виходить на набережну Спліта і являє собою невеличке містечко в місті, побудоване з мармуру та білого каменю. Всередині розташований справжній лабіринт, оточений древніми стінами висотою 26 метрів, де розташовані такі релігійні споруди, як собор Сан-Домніо (Katedrala Svetog Dujma [Кат е драла Св е то ґ Дуйма]) та церква Сан-Мартіно в мініатюрі (Crkva Svetog Martina [Црква Св е то ґ Март і на]) у північній частині фортечного комплексу. По периметру стін Палаццо є чотири двері. Центр Спліта - це перистиль цього древнього Палацу, що являє собою центральну площу Палацу, навколо якої в античні часи було розташовано кілька храмів, побудованих на честь імператора Діоклетіана. Навіть відвідавши його сьогодні, ви можете уявити, яким пишним був палац у ті часи.

Варто відвідати Хорватський морський музей (Pomorski muzej [Поморск і муз е й]), розташований у приміщенні ХІХ століття, що знаходиться у фортеці Гріпе (Tvrđava Gripe [Тврдьжява Гр і п е ]), етнографічний музей всередині Діоклетіанового палацу та художній музей відомого хорватського скульптора Мештровича (Meštrović). Неподалік від центру знаходиться також Музей археологічних знахідок доісторичного періоду, епохи середньовіччя та ранньохристиянської доби. Обов’язково відвідайте також музей міста Спліт, розташований у готичному палаці ХV століття, який охоплює всю історію цього міста. І нарешті, щоб пізнати Спліт та Далмацію за допомогою органів чуття, просто завітайте до Музею почуттів, атракціони якого стирають межу між реальним та можливим.

У ж одному разі не можна обійти стороною пагорб Мар'ян (Marjan) з його садами і терасами, звідки відкривається приголомшливий панорамний вид на місто і море.

Для активного відпочинку туристи вибирають похід на гору Малі Козьяк (Mali Kozjak), яка розташована на висоті 1207 м. над рівнем моря і височіє над Спліт ом - Містом Замків.

Прогулюючись по алеях Спліта, ви безперечно помітите велику статую Сан-Грегоріо (Sveti Grgur [Светі Ґ р ґ ур]), яка зображує Святого як захисника хорватської католицької церкви. Як свідчить і сторія, досить доторкнутися до великого пальця ноги святого, щоб сповнилося твоє бажання.

Знамениті пляжі Спліта - Бачвіце (Bačvice), Ежінац (Ježinac), Жнян (Žnjan) і Фіруле (Firule).

Організовані на вищому рівні також екскурсії та одноденні поїздки для відвідування островів Брач (Brač), Шолта (Šolta) або Хвар (Hvar), так званий знаменитий Блакитний грот (Modra špilja [Модра шпиля]). Обов'язково відвідайте чудові Плитвицкі озера (Plitvice [Плітвіце]) і національний парк водоспадів Крк (Nacionalni park Krka [Націоналні парк Крка]).

Поруч знаходиться наймиліш е містечко Трогір (Trogir), повністю побудован е з каменю і оточен е із усіх сторін прекрасними пляжами. Місто було включено до списку Всесвітньої спадщини ЮНЕСКО.

Одне з найбільш захоплюючих пригод в Далмації - рафтинг на річці Цетіна (Cetina) з довжиною маршруту - 12 км.

Не далеко знаходяться, хоч і на території Боснії і Герцеговини, красиві водоспади Кравіц (Kravice), місто Мостар (Mostar), з безліччю базарів в османському стилі та його знаменитий міст - символ міста і миру під час Останньої війни на Балканах, а також Меджугор'є (Međugorje) - духовне місце, де з'явилася Діва Марія і яке відвідує багато віруючих з усього світу.

Столиця Хорватії - Загреб (Zagabria [За ґ абрія]). Клімат Далмації - середземноморський з м'якою зимою і середньорічною температурою близько 15 градусів. Далмація - географічний регіон, розташований на східному узбережжі Адріатичного моря. На північних рівнинах Хорватії клімат континентальний. На відміну від самого північного морського району Рієки і Істрії, літні шторми в Далмації зустрічаються набагато рідше. Релігія в Хорватії характеризується перева гою християнств а (католицизм). Хорватія є частиною Європейського Союзу, а місцевою валютою є куна. Всі європейські телефонні картки зазвичай використовуються в Хорватії без додаткової оплати.

Хорватська кухня

Велика кількість хорватських ресторанів пропону є широкий вибір спиртних напоїв, приготованих у власних льохах. Чудові граппи з лози - lozovača [лозовач а ], груші - vígliamovka [ в ільямовка], яблук - jabukovaca [ябуковаца], граппа з трав - travarica [ т раваріца] або з айви - dunjevača [дун є вача]. Є також багато відмінних червоних і білих вин, таких як Мальвазія (Malvazija), Дінгач (Dingač), Пошип (Pošip), Мушкат (Muškat) Мерло, Р и с л і нг (Rizling), Піно Неро (Pinot nero), Совіньон (Sauvignon), Каберне (Cabernet) та інші. Якщо говорити про х орватські вина, крім того, що їм були присуджені високі нагороди у багатьох міжнародних конкурсах, най кращ е їх опис ати можливо , використовуючи слова одного хорватського виробника вин: «Якщо ви поважаєте виноград на винограднику, виноград буде поважати вас у пляшці».

Хорватські делікатеси в основному готуються на грилі переважно з усіх видів свіжої морської риби, а також з різних видів м'яса і дичини ( ребер ця , шашлик ) . Знаменит а страва - сплітськ а паштіцада (Splitska Pašticada), як а готується з м'яса телятини в соусі, приправленого лавровим листом, мускатним горіхом і перцем, подається з галушками (njoki [ньокк і ]). Одн ією і з історичних хорватських страв є штрукл і (štrukli) - різновид листкового тіста, яке начиняється коров'ячим сиром і сметаною. Фішпапрікаш (Fišpaprikaš) - це пряний гуляш з річкової риби. До зимових можна віднести такі страви як: варена рулька, приготована зі спеціями, квасоля зі свинячими реберцями, дювеч (djuveč) - свинина з запеченими овочами, рибний суп, п і та (pita) - тісто для піци з начинкою і з сиру, солона п і та з м'ясною начинкою (burek [бурек]), солоний овочевий пиріг, яблучний пиріг (jabukovaca [ябуковаца]). Характерні далматинські солодощі - кроштули ( «kroštule» [кроштуле]) - смажене листкове тісто у вигляді бантика і обсипане цукровою пудрою; фр і тюлі (fritule [фрітуле]) - невеликі смажені кульки з дріжджового тіста з родзинками; печиво «пандішпан ь » (pandišpanj), просочене просекко і цукатами; смоквеняк (smokvenjak) - десерт з сушеного інжиру, мигдалю, волоських горіхів і спецій; клашуні (klašuni) - листкове тісто з начинкою з мигдалю і лікеру із особливого виду троянди; парадіжет (Paradižet) - десерт зі збитих яєць і молока, зовні схожий на білі хмари; рожата (rožata) - крем з карамелі і рожевого лікеру, а також багато інших солодк их делікатес Далматії. У всіх ресторанах є також італійське меню, яке високо цінується в Хорватії.

Примітка: далі жирним шрифтом виділені всі слова/ речення українською мовою, а також вимова відповідних хорватських слів/ речень.

ВІТАННЯ - POZDRAVI [Поздраві]

Ласкаво просимо - Dobro došli [ Добро дóшлі]

На здоров'я - Nazdravlje [Наздравлє]

Добрий день - Dobar dan [Добар дан]

До побачення - Doviđenja [Довідьжєня]

Щасливої дороги - Sretan put [Срéтан пут]

БЕСІДА – RAZGOVORI [РАЗҐОВОРІ]

Як поживаєте? - Kako ste? [Какко сте?]

Дякую, добре. А ви? - Hvala, dobro, a Vi? [Хвала, добро, а Ві?]

Ви мене розумієте? - Razumijete li me? [Разýмієте лі ме?]

Я все розумію - Sve razumijem - [Све разумієм]

Ви розмовляєте англійською чи українською? - Govorite li engleski ili ukrajinski? [Ґóворіте лі éнґлескі ілі українскі?]

Так, я трохи розмовляю хорватською мовою - Da, govorim malo hrvatski [Да, ґóворім мало хрватскі]

Я не розумію - Ne razumijem [Не разýмієм]

Як вимовляється це слово? - Kako se izgovara ova riječ? [Како се ісґóвара ова рієч?]

Повторіть, будь ласка - Ponovite, molim Vas [Понóвіте, мóлім вас]

Як Вас звати? - Kako se zovete? [Какко се зóвете?]

Мене звати… - Ja se zovem… [Я се зóвем…]

Котра зараз година? - Koliko je sati? [Кóліко є саті?]

За десять хвилин восьма - Deset do osam [Десет до осам]

Зараз пів на шосту - Sad je pet i pol [Сад є пет і пол]

Чверть на десяту - Devet i kvarat [Дéвет і кварат]

Яка зараз погода? - Kakvo je vrijeme? [Какво є врієме?]

Сьогодні чудовий день - Danas je divan dan [Данас є діван дан]

Коли ми можемо зустрітись? - Kada se možemo vidjeti? [Када се мóжемо відєті?]

Де ми можемо зустрітись? - Gdje se možemo naći? [Ґдє се мóжемо начі?]

Я живу в… - Ja živim u... [Я жівім у…]

Скільки тобі років? - Koliko imaš godina? [Коліко імаш ґóдіна?]

Так/Ні, дякую – Da/Ne, hvala [Да/Не, хвала]

Ви коли-небудь були в Україні? - Jeste li ikada bili u Hrvatskoj/ u Ukrajini? [Єсте лі íкада білі у Хрватской/ у Україні?]

Радий знайомству з Вами - Drago mi je što smo se upoznali [Драґо мі є што смо се ýпозналі]

Побачимося сьогодні ввечері? - Vidimo se večeras? [Відімо се вечéрас?]

Вибачте - Oprostite [Опростіте]

Будь ласка - Molim [Молім]

Сьогодні - 1 січня - Danas je prvi siječanj [Данас є прві сієчань]

Щасливого Нового року! - Sretna Nova godina [Стрéтна Нова ґóдіна]

З Днем народження! - Sretan rođendan [Стрéтан рóдьжєндан]

Я народився/народилася 10 лютого – Rođen/rođena sam desetog veljače [Рóдьжєн/рóдьжєна сам десетоґ веляче]

Мені 30 років, а тобі? - Imam trideset godina, a ti? [Імам трíдесет ґóдіна, а ті?]

Я неодружений - Nisam oženjen [Нісам óженєн]

Я представляю тобі мого друга - Predstaviću ti mog prijatelja [Прéдстáвічю ті моґ пріятеля]

Ми ніколи не зустрічалися з вами раніше? - Jesmo li se već vidjeli? [Єсмо лі се вечь вíдєлі?]

Скільки тобі років? - Koliko imaš godina? [Коліко імаш ґóдіна?]

Як гадаєш, скільки мені років? - Koliko mi daješ? [Коліко мі дáєш?]

Гадаю, тобі 25 років - Dao bih ti dvadeset pet godina [Дао біх ті двáдесет пет ґóдіна]

Ви дуже люб'язні - Vi ste puno ljubazni [Ві сте пуно лю́базні]

Ми можемо зустрітися сьогодні ввечері? - Možemo li se vidjeti večeras? [Мóжемо лі се вíдєті вечéрас?]

Це кохання з першого погляду - To je ljubav na prvi pogled [То є любав на прві пóґлед]

Я заїду за тобою на автомобілі - Doći ću autom po tebe [Дочі чю áутом по тебе]

Можеш мені дати свій номер телефону? - Mogu li dobiti tvoj broj telefona? [Мóґу лі дóбіті твой брой телефона?]

Обідаємо разом - Ručajmo zajedno [Рýчаймо зáєдно]

Давай підемо прогуляємося? - Hoćemo li prošetati? [Хóчємо лі прошéтаті?]

Я вибачаюся за запізнення - Oprostite što kasnim [Опростіте што каснім]

Потанцюймо? - Hoćemo li plesati? [Хóчємо лі плесаті]

Це був чудовий вечір - Večeras je bilo lijepo [Вечéрас є біло лєпо]

Дякую за Вашу/твою гостинність - Hvala na vašem/tvom gostoprimstvu [Хвала на вашем/твом ґóстопрімству]

Вона твоя дівчина? - Ona je tvoja djevojka? [Она є твоя дє́войка?]

Він мій брат - On je moj brat [Он є мой брат]

До зустрічі у суботу о… - Vidimo se u subotu u... [Відімо се у суботу у...]

Мені дуже шкода, але я не можу прийти - Žao mi je, ne mogu doći [Жао мі є, не мòґу дочі]

Я радий знайомству з тобою - Drago mi je što sam te upoznao [Драґо мі є што сам те упо́знао]

КІЛЬКІСНІ ЧИСЛІВНИКИ - KARDINALNI BROJEVI [КАРДІНАЛНІ БРОЄВІ]

0 нуль - nula [нула]

1 один - jedan [єдан]

2 два - dva [два]

3 три - tri [трі]

4 чотири - četiri [четірі]

5 п’ять - pet [пет]

6 шість - šest [шест]

7 сім - sedam [седам]

8 вісім - osam [осам]

9 дев’ять - devet [девет]

10 десять - deset [десет]

11 одинадцять - jedanaest [єданаест]

12 дванадцять - dvanaest [дванаест]

13 тринадцять - trinaest [трінаест]

14 чотирнадцять – četrnaest [четрнаест]

15 п’ятнадцять - petnaest [петнаест]

16 шістнадцять - šesnaest [шеснаест]

17 сімнадцять - sedamnaest [седамнаест]

18 вісімнадцять - osamnaest [осамнаест]

19 дев’ятнадцять - devetnaest [деветнаест]

20 двадцять - dvadeset [двадесет]

21 двадцять один - dvadeset jedan [двадесет єдан]

30 тридцять - trideset [трідесет]

40 сорок – četrdeset [четрдесет]

50 п’ятдесят - pedeset [педесет]

60 шістдесят – šezdeset [шездесет]

70 сімдесят – sedamdeset [седамдесет]

80 вісімдесят – osamdeset [осамдесет]

90 дев’яносто – devedeset [деведесет]

100 сто - sto [сто]

200 двісті – dvjesto [двєсто]

300 триста - tristo [трісто]

400 чотириста – četristo [четрісто]

500 п’ятсот - petsto [петсто]

600 шістсот - šesto [шесто]

700 сімсот - sedamsto [седамсто]

800 вісімсот - osamsto [осамсто]

900 дев’ятсот – devetsto [дéветсто]

1000 тисяча - tisuća [тісучя]

2000 дві тисячі - dvije tisuće [двіє тісучє]

3000 три тисячі - tri tisuće [трі тісучє]

3330 - tri tisuće tristo trideset [трі тісучє трісто трідесет]

8022 - osam tisuća dvadeset dva [осам тісучя двадесет два ]

55000 - pedeset pet tisuća [педесет пет тісучя]

1 мільйон – milion [мілíон]

1 мільярд – milijarda [міліярда]

ПОРЯДКОВІ ЧИСЛІВНИКИ - REDNI BROJEVI [РЕДНІ БРОЄВІ]

Перший - prvi [прві]

Другий - drugi [друґі]

Третій - treći [тречі]

Четвертий - četvrti [четврті]

П’ятий - peti [петі]

Шостий - šesti [шесті]

Сьомий - sedmi [седмі]

Восьмий - osmi [осмі]

Дев’ятий - deveti [деветі]

Десятий - deseti [десеті]

Одинадцятий - jedanaesti [єданаесті]

Дванадцятий - dvanaesti [дванаесті]

Тринадцятий - trinaesti [трінаесті]

Чотирнадцятий - četrnaesti [четрнаесті]

П’ятнадцятий - petnaesti [петнаесті]

Шістнадцятий - šesnaesti [шеснаесті]

Сімнадцятий - sedamnaesti [седамнаесті]

Вісімнадцятий - osamnaesti [осамнаесті]

Дев’ятнадцятий - devetnaesti [деветнаесті]

Двадцятий - dvadeseti [двадесеті]

Тридцятий - trideseti [трідесеті]

Дев’яностий - devedeseti [деведесеті]

Сотий - stoti [стоті]

1-тисячний - tisućiti [тісучіті]

МІРИ - MJERE [МЄРЕ]

1/3 третина - trećina [тречіна]

1/4 чверть - četrvrt [четрврт]

3/4 три четверті - tri četvrti [трі четврті]

1/5 одна п'ята - jedna petina [єдна петіна]

1/2 половина – polovina [половіна]

одна пара – par [пар]

один десяток - desetina [десетіна]

один раз - jedanput [єданпут]

два рази - dvaput [двапут]

сумма - broj [брой]

МІСЯЦІ РОКУ - MJESECI U GODINI [МЄСЕЦІ У ҐОДІНІ]

Січень - siječanj [сієчань]

Лютий - veljača [веляча]

Березень – ožujak [ожуяк]

Квітень - travanj [травань]

Травень - svibanj [свібань]

Червень - lipanj [ліпань]

Липень - srpanj [српань]

Серпень - kolovoz [коловоз]

Вересень - rujan [руян]

Жовтень - listopad [лістопад]

Листопад - studeni [студені]

Грудень - prosinac [просінац]

У грудні я поїду у Спліт, щоб відсвяткувати Новий рік.

U prosincu ću ići u Split na doček Nove Godine.

[ У просінцу чю ічі у Спліт на дочек Нове Ґодіне ]

У вересні я їздив до Києва відвідати своїх друзів.

U rujnu sam išao u Kijev da posjetim moje prijatelje.

[ У руйну сам ішао у Кієв да посєтім моє пріятелє ]

ЧОТИРИ ПОРИ РОКУ - ČETIRI GODIŠNJA DOBA [ЧЕТІРІ ҐОДІШНЯ ДОБА]

весна - proljeće [пролєчє]

літо - ljeto [лєто]

осінь – jesen [єсен]

зима - zima [зіма]

Цієї зими я насолоджуюся горами.

Ove zime uživam na planini.

[ Ове зіме ужівам на планіні ]

Н аступної весни я поїду на озеро.

Slijedećeg proljeća ići ću na jezero.

[ Слієдечєґ пролєчя ічі чю на єзеро ]

Восени я поїду у село .

Na jesen ću ići na selo.

[ На єсен чю ічі на село ]

Минулого літа я був на морі .

Prošlog ljeta sam bio na moru.

[ Прошлоґ лєта сам біо на мору ]

ПРИВІТАННЯ - ČESTITKE [ЧЕСТІТКЕ]

Щасливого Нового Року! - Sretna Nova godina [Сретна Нова ґодіна]

Щасливого Великодня! - Sretan Uskrs [Срéтан Ускрс]

З Днем народження! - Sretan rođendan [Сретан родьжєндан]

Вітаю з Днем Ангела! - Sretan imendan [Сретан імендан]

Мої щирі вітання із отриманням диплома! - Moje iskrene čestitke za diplomu [Моє іскрене честітке за діплому]

НА КОРДОНІ - GRANIČNI PRIJELAZ [ҐРАНІЧНІ ПРІЄЛАЗ]

Вхід/Вихід – Ulaz/Izlaz [Улаз/Ізлаз]

Кордон – Granica [Ґраніца]

Паспорт, будь ласка - Molim putovnicu [Молім путовніцу]

Куди їдете? - Gdje putujete? [Ґдє путуєте?]

Їду до Дубровника - Idem u Dubrovnik [Ідем у Дубровнік]

Як довго ви там пробудете? - Koliko ostajete? [Коліко остаєте?]

Пробуду там 5 днів - Ostajem pet dana [Остаєм пет дана]

У Вас є речі, які слід задекларувати? - Imate li nešto za prijaviti? [Імате лі нешто за пріявіті?]

Немає нічого - Nemam ništa [Немам нішта]

Термін дії цього паспорта закінчився - Ova putovnica je istekla [Ова путовніца є істекла]

Будь ласка, відкрийте багажник - Otvorite gepek, molim [Отворіте ґепек, молім]

Все в порядку, щасливої дороги - Sve je u redu, sretan put [Све є у реду, сретан пут]

Митниця – Carina [Царіна]

Митна декларація - Carinska deklaracija [Царінска декларація]

Підлягає розмитненню - Za carinu [За царіну]

Не підлягає розмитненню - Oslobođeno carine [Ослободьжєно царіне]

ПОДОРОЖ АВТОМОБІЛЕМ - PUTOVANJE AUTOM [ПУТОВАНЄ АУТОМ]

Куди веде ця дорога? - Gdje vodi ovaj put? [Ґдє воді овай пут?]

Тут можна припаркувати машину? - Može li se parkirati ovdje? [Мóже лі се паркіраті овдє?]

Ця дорога веде до...? - Ova cesta vodi u...? [Ова цеста воді у...?]

Яка дорога до… є найкоротшою? - Koji je najkraći put za…? [Кої є найкрачі пут за…?]

Перша (друга, третя) наліво/направо - Prva (druga, treća) lijevo/desno [Прва (друґа, тречя) лієво/десно]

Де знаходиться найближчий до вас гараж? - Gdje je najbliža garaža? [Ґдє є найбліжа ґаража?]

Де знаходиться найближча до вас заправка? - Gdje je najbliža benzinska pumpa? [Ґдє є найбліжа бензінска пумпа?]

Повний бак, будь ласка - Pun rezervoar, molim [Пун резервоар, молім]

Платити слід в касі? - Moram platiti na kasi? [Морам платіті на касі?]

Скільки ще їхати до шосе? - Koliko još treba do autoceste? [Коліко йош треба до аутоцесте?]

Який номер телефону поліції? - Koji je broj policije? [Кої є брой поліціє?]

Порт далеко звідси? - Je li luka daleko odavdje? [Є лі лука далеко одавдє?]

Яка максимально допустима швидкість руху? - Koja je dozvoljena brzina? [Коя є дозволєна брзіна]

АЕРОПОРТ - ZRAČNA LUKA [ЗРАЧНА ЛУКА]

Мені потрібно змінити бронювання - Moram promijeniti rezervaciju [Морам промієніті резервацію]

Коли вирушає перший літак до...? - Kada polazi prvi zrakoplov za...? [Када полазі прві зракоплов за...?]

Дайте мені місце біля вікна - Dajte mi mjesto do prozora [Дайте мі мєсто до прозора]

Я б хотів орендувати машину на три дні - Htio bih iznajmiti auto na tri dana [Хтіо біх ізнайміті ауто на трі дана]

Де я можу знайти поїзд/ таксі, щоб доїхати до міста?- Gdje mogu naći vlak/taxi za grad? [Ґдє моґу начі влак/таксі за ґрад?]

Скільки часу триватиме подорож? - Koliko traje put? [Коліко трає пут?]

Паспорт/ посвідчення особи, будь ласка – Putovnicu/osobnu iskaznicu, molim [Путовніцу/особну ісказніцу, молім]

Скільки коштує квиток в одну сторону/ в обидві сторони? - Koliko košta karta u jednom pravcu/povratna? [Коліко кошта карта у єдном правцу/повратна?]

Де видається багаж? - Gdje se preuzima prtljaga? [Ґдє се преузіма пртляґа?]

Мій багаж був пошкоджений - Moja prtljaga je oštećena [Моя пртляґа є оштечєна]

Де вихід/ вхід? - Gdje se nalazi izlaz/ulaz? [Ґдє се налазі ізлаз/улаз?]

ПОЇЗД - VLAK [ВЛАК]

Залізнична станція - Željeznički kolodvor [Желєзнічкі колодвор]

Коли вирушає потяг? - Kad polazi vlak? [Кад полазі влак?]

Потяг запізнюється? - Vlak kasni? [Влак касні?]

Це місце вільне? - Da li je slobodno ovo mjesto? [Да лі є слободно ово мєсто?]

Де знаходиться вагон-ресторан? - Gdje se nalazi vagon restoran? [Ґдє се налазі ваґон ресторан?]

Ми виходимо на наступній станції - Silazimo na slijedećoj stanici [Сілазімо на слієдечьой станіці]

З якої платформи вирушає потяг до… - Sa kog perona polazi vlak za… [Са коґ перона полазі влак за…]

Я хотів би застрахувати мій багаж - Želim osigurati moju prtljagu [Желім осіґураті мою пртляґу]

Скільки коштує квиток в одну сторону до … - Koliko košta karta u jednom pravcu za…[Коліко кошта карта у єдном правцу за…]

Потяг із… запізнюється? - Vlak iz...kasni? [Влак із… касні?]

Дайте мені, будь ласка, квиток в обидві сторони до … у вагон 2-го класу -Dajte mi povratnu kartu za...u drugoj klasi [Дайте мі повратну карту за… у друґой класі]

Потяг вирушає із Центрального залізничного вокзалу? - Vlak polazi sa glavnog kolodvora? [Влак полазі са ґлавноґ колодвора?]

Потяг прибуде за розкладом? - Vlak dolazi na vrijeme? [Влак долазі на врієме?]

Давайте присядемо в залі очікування - Idemo da sjednemo u čekaonicu [Ідемо да сєднемо у чекаоніцу]

АВТОБУС – AUTOBUS [АУТОБУС]

Автовокзал - Autobuski kolodvor [Аутобускі колодвор]

Де знаходиться автовокзал? - Gdje je autobuska stanica? [Ґдє є аутобуска станіца?]

Мої діти можуть подорожувати самостійно? - Da li moja djeca mogu sama da putuju? [Да лі моя дєца моґу сама да путую?]

Скільки багажу я можу взяти з собою? - Koliko prtljage mogu ponijeti? [Коліко пртляґе моґу понієті?]

Скільки ще зупинок до центру міста? - Koliko ima stanica do centra grada? [Коліко іма станіца до центра ґрада?]

О котрій годині відправляється останній/перший автобус до…? - U koliko polazi zadnji/prvi autobus za…? [У коліко полазі задні/прві аутобус за…?]

Чи можна перевозити домашніх тварин? - Da li se mogu transportirati životinje? [Да лі се моґу транспортіраті жівотінє?]

Чи можу я відкрити вікно? - Mogu li otvoriti prozor? [Моґу лі отворіті прозор?]

Цей автобус їде до… - Ovaj autobus ide za… [Овай аутобус іде за…]

Чи можу я змінити дату рейсу? - Mogu li promijeniti datum putovanja? [Моґу лі промієніті датум путованя?]

Чи можу я придбати квиток на автобус? - Mogu li kupiti kartu u autobusu? [Моґу лі купіті карту у аутобусу?]

ОБМІН ВАЛЮТИ – MJENJAČNICA [МЄНЯЧНІЦА]

Де я можу знайти пункт обміну валют? - Gdje mogu naći mjenjačnicu? [Ґдє моґу начі мєнячніцу?]

Розміняйте мені сто євро на куни - Promijenite mi sto eura u kune [Промієніте мі сто еура у куне]

Дайте мені дрібні гроші - Dajte mi sitno [Дайте мі сітно]

Розміняйте мені куни на євро - Promijenite mi kune u eure [Промієніте мі куне у еуре]

Конец ознакомительного фрагмента.

Текст предоставлен ООО «ЛитРес».

Прочитайте эту книгу целиком, купив полную легальную версию на ЛитРес.

Безопасно оплатить книгу можно банковской картой Visa, MasterCard, Maestro, со счета мобильного телефона, с платежного терминала, в салоне МТС или Связной, через PayPal, WebMoney, Яндекс.Деньги, QIWI Кошелек, бонусными картами или другим удобным Вам способом.