Els llibres de Consells de la vila de Castelló

.II.

(1384 – 1390)

fonts històriques valencianeS

70.

Els llibres de Consells de la vila de Castelló

.II.

(1384 – 1390 )

Edició a cura de

Pau Viciano i Enric Guinot Rodríguez

fonts històriques valencianeS

Directors de la col·lecció

Antoni Furió i Enric Guinot

© Pau Viciano Navarro i Enric Guinot Rodríguez, 2018

© D’aquesta edició: Universitat de València, 2018

Disseny de la col·lecció: J.P.

Il·lustració de la coberta:

Llibre de Peita de 1588, Arxiu Municipal de Castelló

Maquetació: Inmaculada Mesa

ISBN: 978-84-9134-404-9

Estudi introductori

INTRODUCCIÓ

Els llibres de consells conservaven la memòria escrita del govern municipal i eren, per tant, un instrument necessari per a la gestió dels afers públics. Constituïen un tipus documental específic: els registres de les actes de les deliberacions del consell. A l’Arxiu Municipal de Castelló, se’n conserven des de 1374, en una sèrie que, amb alguns buits, cobreix tota l’edat mitjana i la moderna. En el present volum, el segon dedicat a la publicació dels llibres de consell castellonencs, editem els corresponents a 1384-1385, 1385-1386, 1386-1387 i 1389-1390. Es tracta de llibres similars als dels anys anteriors i posteriors en els seus aspectes formals i materials, i estan escrits en paper, almenys en alguns casos probablement «paper toscà», ja que hi consta aquesta referència en alguna de les compres aprovades pel consell en aquests anys.

Els manuscrits estan formats per diverses mans i relligats en pergamins més antics reutilitzats, com era habitual en la documentació administrativa de l’època. Apareixen escrits a línia tirada i ocupen 56, 84, 93 i 90 folis respectivament, tot i que tenen algun full en blanc, pocs. A més, els quaderns presenten una foliació moderna en llapis en l’extrem superior dret i són nombroses les anotacions marginals, de caràcter breu, de vegades per facilitar la localització dels temes tractats amb una o poques paraules que el defineixen, d’altres per indicar la realització d’una operació administrativa amb el document copiat, com ara l’expressió «factum» per assenyalar l’emissió de l’albarà que s’ha acordat emetre per fer un pagament. Fins i tot hi apareix molt ocasionalment alguna il·lustració senzilla, traçada amb la ploma, i totes elles sempre al marge esquerre.

Però potser són més ressenyables les abundantíssimes correccions i esmenes a l’escriptura que tenen aquests manuscrits. Això posa en evidència que no són «llibres en net», sinó que el procediment de redacció parteix d’una redacció relativament ràpida per part dels escrivans del consell, tal com indica el ratllat d’inicis de paraules, de dues o tres lletres, seguit ja de la paraula correcta. Però també ens indiquen que hi ha hagut després una revisió. De fet, són diverses les mans que apareixen en un mateix manuscrit, tot i que cal recordar que corresponen cadascun a l’àmbit cronològic d’un any. En tot cas, però, raonablement seria el notari escrivà oficial del consell, elet anualment, qui faria aquesta revisió del text, que en part correspon a correcció d’errades o substitució de paraules, però de vegades és una veritable esmena a la redacció original, amb el ratllat de diverses línies, i substitució per una nova redacció interlineada entre les anteriors.

Quant a l’estat de conservació, en general és bo, tot i que alguns quaderns estan deteriorats en els marges superiors, més per humitat i trencament del paper que per atac d’insectes. En tot cas, hi ha pèrdua de text, normalment afectant als primers folis, raó per la qual és en aquests on de vegades la transcripció ha hagut de recórrer més als claudàtors i punts suspensius. I, tal com acabem de dir més amunt, les taques o correccions amb línies ratllades en alguns folis no sols dificulten la lectura, sinó que donen una imatge no sempre acurada i neta dels documents.

En aquest moment, al darrer quart del segle XIV, els procediments administratius i el model de registre de les sessions del consell en forma de llibre es trobaven plenament consolidats.¹ Els responsables dels llibres de consells eren els jurats, com màxims dirigents del govern municipal.² Per això la cronologia d’aquests registres era la del mandat d’aquells oficials: des de la festa de la Quinquagèsima d’un any a la del següent, tal com prescrivien els Furs del regne.³ Els llibres podien incloure en la coberta de pergamí, escrites per diverses mans, les indicacions del seu contingut, la identitat dels jurats i les dates extremes del seu mandat. Així, en la tapa de pergamí del llibre de 1384-1385 figurava la següent informació:

Libre dels consells e albarans del [...] dels honrats en Pere Moster, en Berthomeu de Bues, en Berenguer Serra, en Guillamó Feliu, jurats de la vila de Castelló, la administració dels quals començà.XX. madii anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quarto e finirà [anno .LXXXº.] quinto.

A continuació, en el primer foli, començava el «libre de consells»,⁴ pròpiament dit, que solia ocupar més de les tres quartes parts del volum, mentre que l’altra secció, situada a continuació de les actes, era el registre de les ordres de pagament, l’anomenat «libre dels albarans».⁵ En el primer foli del llibre de consells es feia constar que els jurats havien jurat —d’ací el nom del seu ofici— el seu càrrec davant el batle local, en presència dels veïns de la vila aplegats en l’església parroquial de Santa Maria. Tot seguit, s’elegien els membres del consell mitjançant un procediment de cooptació indirecta, en un nombre similar per a cadascun dels sis districtes —anomenats «parròquies»— en què es dividia la vila a efectes administratius: les parròquies de Santa Maria, Sant Nicolau, Sant Agustí, Sant Joan, Sant Pere i Sant Tomàs. En els llibres que ara editem, entre 1384 i 1390, el nombre de consellers solia oscil·lar entre set i nou per parròquia, però podia succeir que, en un mateix mandat, no tots els districtes tinguessen el mateix nombre de representants. La revisió de les nòmines d’assistents a cadascuna de les reunions del consell posa en evidència la disparitat del seu nombre i, en general, que només una part d’ells hi anaven habitualment. No són estranys els consells que ronden una meitat dels seus membres, a més, amb una clara repetició de part d’ells, realment els habituals, i irregularitat en altres. A més, excepcionalment, constatem que assistien als consells alguns veïns que no figuraven en aquesta primera nòmina d’elegits. Evidentment, aquestes qüestions ens plantegen preguntes sobre les raons de tot això, la possible influència dels bàndols, majoritari i minoritari, en dita assistència, i també sobre com resolien els acords i votacions si hi havia persones que no eren consellers. Probablement es compliria la norma en aquests casos, però aleshores, per a què hi anaven si no consta en l’acta respectiva que havien parlat o proposat alguna cosa.

Així mateix, sobre aquesta representació dels consellers, també hem d’assenyalar que l’elecció per parròquies no estava contemplada en les ordinacions municipals que, teòricament, estaven vigents. En efecte, les darreres disposicions conegudes daten de 1341, i en elles el consellers havien de triar-se per mans, és a dir, per nivells socioprofessionals o de riquesa, a raó de tres representants per cadascuna de les tres mans —major, mitjana i menor—, cosa que feia un total de 36 consellers. Per tant, en el darrer quart del segle XIV ja s’havia produït una modificació substancial en el procediment d’elecció dels consellers, que passà de basar-se en els nivells socioeconòmics als districtes territorials, encara que no se’n coneixen les circumstàncies concretes.⁶

D’altra banda, en la mateixa sessió d’elecció dels jurats, es triava el notari que ocuparia l’escrivania anomenada dels jurats o de la vila, l’encarregat de redactar la documentació del consell i, en concret, dels llibres de consell,⁷ basant-se en les notes prèvies que registrava en un altre llibre que serviria com a esborrany.⁸ El 1384-1385 fou nomenat com a escrivà Pasqual Ferrando, en 1395-1386 exercí el càrrec Pere Sanxis, mentre que Guillem Feliu ho va fer en 1386-1387 i 1389-1390, tots prohoms amb una activa participació en els càrrecs municipals.

El registre de les sessions del consell seguia un model establert. Després de la datació de l’entrada, s’indicava on s’havia reunit el consell —en totes les ocasions en el palau de la vila— fent constar explícitament que la seua convocatòria s’havia fet pública mitjançant una crida del pregoner pels llocs habituals de la vila. Com es deia en la primera reunió registrada la llibre de 1384-1385:

Fon aplegat [e ajust]at consell en lo palau comú de la vila [de] Castelló per veu de Ramon de Belsa, saig, trompeta, [crida e] corredor públich de la dita vila, ab so de trompeta segons és acostumat.⁹

Tot seguit es feia constar la identitat dels assistents, començant, per ordre jeràrquic, pel justícia, els jurats i els consellers. El justícia era un oficial reial, jutge ordinari de la vila, que presidia les deliberacions del consell. En realitat, formava part de la mateixa oligarquia de prohoms que ocupaven, any rere any, de manera rotativa en la pràctica, les principals magistratures municipals.¹⁰ Sense anar més lluny, considerant només els llibres que ara editem, Andreu Sala, el justícia de 1384, seria elegit jurat en 1385-1386. Pere Moster, que exerciria com a justícia en 1387, havia estat jurat en 1384-1385. El justícia de 1390, Bernat Hostalers, fins i tot accediria a l’administració reial i seria nomenat batle local en 1404. Els jurats, al seu torn, també pertanyien a aquest estrat superior de prohoms —sobretot notaris i mercaders— i, fins i tot en un curt interval, podien repetir en el càrrec, com feren Bernat Cabeça i Bernat Maurell, jurats en 1386-1387, que tornaren a ser-ho en 1389-1390. Els escrivans tampoc no eren uns simples tècnics, sinó que formaven part d’aquesta oligarquia i ocuparen els oficis majors de la vila: Guillem Feliu havia estat jurat en 1384-1385 i Pasqual Ferrando va ser conseller en 1386-1386, i en 1412, després d’una llarga carrera en la vida política municipal, esdevindria, de manera vitalícia, el nou batle de la vila.¹¹

També en aquest context dels grups que participaven en els càrrecs i el funcionament quotidià del consell, volem subratllar el protagonisme dels notaris locals. No en les seues funcions professionals privades, ni tampoc en l’ofici d’escrivà del consell, sinó en l’àmplia activitat burocràtica però també política del consell. És francament usual que siguen notaris els elegits per a dur a terme les gestions de control econòmic del consell, el jurat-síndic, que porta la caixa i la comptabilitat, però també en les comissions nomenades pel consell per a revisar algun procediment, i en les missatgeries o sindicats per actuar davant altres instàncies, bé siguen oficials reials a València, la mateixa Corona o simplement amb juristes assessors.

Així mateix, cal remarcar un altre aspecte que ens sembla rellevant del funcionament habitual del consell i és el seu caràcter col·lectiu a l’hora tant de prendre decisions com de dur-les a terme i fer-les complir. Els jurats eren habitualment els qui prenien la iniciativa de plantejar les qüestions a resoldre al ple del consell, amb la fórmula «En lo qual consell fon proposat per los dits honrats jurats», i finalitzaven l’exposició demanant que l’assemblea deliberàs i prengués una decisió: «Per ço, dixeren que u notificaven al consell que y acordàs en ço que de bé fos». Tot seguit, després de discussions i de votacions que no queden reflectides en les actes, el consell prenia una decisió i ordenava executar-la amb la fórmula «El consell acordà» o «manà».¹² De vegades presentava la proposta un sol jurat, un altre oficial municipal o fins i tot un veí particular, però sempre era el consell la instància que prenia la decisió i n’ordenava el compliment. D’aquesta manera, lluny de ser un òrgan merament consultiu dels jurats, el consell tenia alhora el que podríem dir-ne, amb un inevitable biaix anacrònic, capacitat executiva i legislativa. Executiva perquè els jurats no governaven per ells mateixos, sinó que remetien els afers a la consideració del consell i, en tot cas, quedaven encarregats de fer complir els manaments de l’assemblea de prohoms. Ara bé, això no treia que, en el dia a dia, quan no sorgien qüestions que exigien la convocatòria del consell, fossen els jurats els qui gestionaven els afers públics. De fet, les reunions del consell tenien lloc una trentena de vegades a l’any, menys d’una vegada per setmana, de manera que durant la major part del seu mandat els jurats haurien de resoldre per iniciativa pròpia els afers més quotidians. Ara bé, no deixa de ser significatiu que els albarans, és a dir, les ordres de pagament que rebia el síndic o tresorer del govern municipal, no es fessen per manament dels jurats sinó del consell. Un albarà de 1384-1385 n’era un exemple:

Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, jurat, síndich e clavari de la universitat de la dita vila, saluts e dilecció. Donats e pagats a·n Lorenç Valentí, vehín de la dita vila, pessador e tenidor del pes de la dita vila, per pessar les farines e blats de aquella, sexanta sous moneda reals de València lo<s> quals li són deguts per la rahó desús dita.¹³

Al costat d’aquesta dimensió executiva, el consell tenia atribucions per elaborar la normativa que regulava nombrosos aspectes de la vida local, especialment econòmics. Ara bé, l’autoritat municipal no deixava de ser delegada del senyor, en aquest cas el rei, de manera que els establiments i ordenacions que decretava el consell havien de comptar amb l’aprovació del batle local, el representat del poder senyorial en la vila.¹⁴ Així, per a validar el text de la disposició normativa, calia que constàs l’aprovació de l’oficial reial sota la fórmula, per exemple: «Ferma d’en Pere de Begues, batle, sau dret de senyor».¹⁵

Aquesta activitat legislativa podia arribar a ser tan intensa com per a produir una dotzena d’ordinacions a l’any com succeí en 1384-1385, quan s’aprovaren normes sobre la venda de peix, de cereals i de vi,¹⁶ l’abastament de carn,¹⁷ la molta de blat,¹⁸ l’entrada de ramats en l’horta¹⁹ o disposicions moralitzadores i de seguretat com el respecte a les festes religioses,²⁰ la regulació del joc en els espais públics,²¹ la prohibició d’armes vedades²² i l’expulsió de la vila de persones conflictives.²³

En general, en les actes —i en els albarans— del consell es reflecteixen les incidències de la vida pública d’una gran vila que, al darrer quart del segle XIV, tenia una població d’un miler de focs. Es tractava d’una comunitat de trets rurals però amb innegables funcions urbanes, dirigida per un grapat de prohoms on, al costat dels llauradors acomodats, destacaven els notaris i mercaders. Any rere any, en els llibres de consells es reflectia el cicle de la provisió dels principals càrrecs de govern, començant pels mateixos jurats el dia de la Quinquagèsima, quan es triaven també els consellers. En la primera sessió del consell, es nomenava el síndic o clavari —és a dir, el tresorer— i l’escrivà dels jurats o de la vila, que, entre d’altres comeses, tenia la de redactar el mateix llibre de consells. I també, tal com regulaven els Furs, la vespra de sant Miquel era elegit el mostassaf, l’oficial que vetlava per l’aplicació de les normes relatives al mercat i a l’urbanisme,²⁴ i per Nadal tenia lloc l’elecció del justícia,²⁵ en aquests dos casos amb la intervenció del batle reial, que designava l’oficial entre una terna que li presentava el consell.

L’altre gran sector de l’activitat administrativa que es reflectia en les actes era tot allò relacionat amb la fiscalitat i el deute públic municipal. La recaptació dels dos grans imposts, la peita i les cises o imposicions,²⁶ amb totes les incidències relatives a les queixes dels contribuents o als incompliments dels recaptadors, ocupava una bona part dels llibres de consells. Les demandes extraordinàries del senyor de Castelló, el duc de Girona, el futur Joan I, i sobretot les dificultats per a fer front a l’endeutament censalista, ocupaven una part considerable de les deliberacions municipals. En aquest sentit, es donava la circumstància que en 1384-1390 les rendes reials de la vila, en mans del duc de Girona, eren administrades pel consell. El motiu era que la vila havia hagut d’endeutar-se per finançar el seu senyor i, en compensació, se li havien cedit les rendes de la batllia local per poder pagar-ne els interessos.²⁷ Això suposava que la recaptació, la gestió administrativa i la supervisió dels comptes pels oficials reials, exigien nombroses disposicions del consell. Al seu torn, l’abastament de productes bàsics de consum com els cereals i la carn, i de l’aigua potable amb el manteniment dels pous de la vila, eren també uns afers públics que es registraven en tots els llibres de consell. Així mateix, la dimensió agrària de la vila, es posava de manifest en les disposicions relatives a la neteja de les séquies, les obres en l’assut i en la prohibició reiterada —i poc obeïda— de sembrar arròs per motius de salubritat.

Encara que hi havia afers, com els esmentats, que es tractaven en tots les llibres de consells, també poden destacar-se’n d’altres que es donaren sobretot en uns anys concrets, Així, en 1384-1385 destaquen les demandes extraordinàries del duc de Girona per necessitats militars²⁸ i la gran carestia de blat causada per la sequera.²⁹ En bona mesura, el mandat de 1385-1386 estigué marcat per la crisi política que es desencadenà al voltant de l’elecció del justícia, quan el batlle local es negà a nomenar cap dels candidats presentats pel consell, al·legant que no s’havien respectat els Furs. Aquest problema s’arrossegaria durant 1386-1387, quan, finalment, per una sentència de jutges comissionats pel duc de Girona, el consell hagué de rectificar i acceptar el nomenant d’un altre justícia diferent al que havien triat.³⁰ Durant aquest mateix mandat, la mort de Pere el Cerimoniós en gener de 1387 va quedar reflectida en les exèquies reials organitzades pel consell amb la sumptuositat que podia permetre’s una vila com Castelló.³¹ Finalment, entre els afers remarcables del llibre de 1389-1390, a banda de la revifada el conflicte al voltant de l’elecció del justícia,³² pot esmentar-se la revisió que va fer el mostassaf de les mesures usades pels moliners locals per detraure el dret de molta, i la seua prohibició atès el caràcter fraudulent que tenien, cosa que va provocar les protestes dels moliners, que les defensaven com a costum establert en la vila.³³

Tot plegat, aquests nous llibres del consell de la vila de Castelló de les darreries del segle XIV mantenen, doncs, els trets principals que hi apareixen en el primer volum d’aquesta sèrie i van a trobar-se també en els següents. No hi ha trencaments significatius per ara en el seu contingut i plantejament, i bàsicament ens il·luminen sobre els afers i quefers, problemes, crisis i respostes que donaren a la seua vida quotidiana aquells habitants de l’aleshores vila de Castelló, sempre en el marc de les formes de vida i relacions socials d’una vila valenciana de la baixa edat mitjana.

CRITERIS DE TRANSCRIPCIÓ I EDICIÓ

1. Es conserven les grafies tradicionals.

2. Es puntuen i separen les paraules segons les convencions de la llengua moderna.

3. S’accentua el text d’acord amb les regles ortogràfiques vigents.

4. Es respecten les grafies originals, però regularitzem i/j, f/s, u/v i c/ç, d’acord amb els usos actuals. Per a les parts en llatí, igualment es procedirà amb la c/t davant d’i seguida de vocal, que es redueix a la forma c: Valencia, Valencie...

5. Simplificació de les consonants dobles a inici de paraula només.

6. Se substitueix ll per l·l, quan aquestes grafies tenen valor geminat.

7. S’aplica el criteri normatiu de l’ús de majúscules i minúscules.

8. S’usa la dièresi i el guionet d’acord amb la normativa actual.

9. Es despleguen les sigles i les abreviatures. En el cas de noms propis representats per una inicial, es desenvolupa el nom complet entre parèntesi: R(amon).

10. S’empra l’apòstrof d’acord amb la normativa actual.

11. Les formes verbals del verb ‘haver’: ‘ha’ ‘he’, quan no duen la ‘h’, van accentuades de la següent manera: ‘à’ i ‘é’.

12. S’empra el punt volat per a indicar l’elisió de vocals en aquelles reduccions que no tenen actualment representació gràfica en la normativa actual.

13. Les xifres romanes van en versaleta i entre dos punts: .III., .IIIIº., .Vª., .IIM.

14. Les paraules, frases o paràgrafs escrits en llengua diferent a la principal del document van en cursiva.

15. Les lletres o mots omesos per l’escrivà i indispensables per al sentit, els quals són restituïts per l’editor, van entre parèntesis angulars < >.

16. Les lletres o mots que falten per deteriorament del document o forats van entre claudàtors [abc].

17. La indicació d’un blanc s’indica: (en blanc). Si és un manuscrit i hi ha un full en blanc, s’indica: ||5r (en blanc).

18. Les indicacions com (sic) van entre paréntesis redons.

19. Les lectures dificultoses o no segures que sí poden restituir-se pel significat o per aparèixer en altre apartat del document van entre claudàtors amb tres punts [...]. També pot advertir-se mitjançant un signe d’inter-rogació.

20. Les notes i mots al marge del document, la indicació d’un símbol o dibuix, així com els ratllats en el text van en nota a peu de pàgina.

21. Els interlineats van al seu lloc natural en la frase indicats amb les dues barres inclinades d’aquesta manera: \abc/.

22. Cal indicar que el desenvolupament d’algunes abreviatures és en part dubtós atenent la fonètica de l’època. Hem unificat la transcripció de la darrera vocal de la tercera persona del singular del present d’indicatiu amb la lletra «e» perquè, en els casos en que hi apareix complet el verb, així ho fan els manuscrits. Per la mateixa raó d’aparèixer en alguna ocasió la paraula completa, hem desenvolupat «voluntat» i no «volentat»; «Guillamó» i no «Guillemó».

23. Els casos sovintejats d’abreviatures que sempre s’escriuen en llatí, en els documents no llatins, s’han normalitzat, com ara Barchinona per Barcelona.

24. La t tironiana, amb sentit d’et, es transcriu et o e d’acord amb l’ús de l’escrivà.

¶ ¹ Vegeu les notícies més antigues sobre aquesta documentació en Carles RABASSA i Elena SÁNCHEZ ALMELA, Els llibres de Consells de la vila de Castelló. I. (1374-1383), València, Publicacions de la Universitat de València (puv), 2017. ¶² Els jurats de 1384-1385 foren Pere Moster, Bartomeu de Bues, Berenguer Serra i Guillem Feliu. Els de 1385-1386, Guillem Trullols, Pere Miquel, Berenguer Guitart i Andreu Sala. Els de 1386-1387, Bernat Pinell, Bernat Cabeça, Joan Tauhenga i Bernat Maurell. Els de 1389-1390 foren Bernat Cabeça, Joan Barbarossa, Bernat Maurell i Roïç Pèriç de Cella. ¶ ³ Era el diumenge anterior al primer diumenge de Quaresma, és a dir, cinquanta dies abans de la Pasqua. ¶ ⁴ «[Libre de consells del temps dels honrats] en [Pere] Moster, en Berthomeu de Bues, en Berenguer Serra e en Guillamó Feliu, jurats de la vila de Castelló, [la administració dels] qu[als] honrats jurats començà die [.XXª. madii] anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quarto e finirà [anno .LXXXº.] quinto» (Arxiu Municipal de Castelló (AMC), Llibres de Consell (LC) de 1384-1385, f. 1r). ¶ ⁵ «Libre dels albarans del temps dels honrats en Pere Moster, en Berthomeu de Bues, Berenguer Serra, Guillem Feliu, jurats de la vila de Castelló, anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quarto, e finirà anno .LXXXVº» (AMC, LC de 1384-1385, f. 45r). ¶ ⁶ Les normatives municipals han estat editades per Francisco A. ROCA TRAVER, Ordenaciones municipales de Castellón de la Plana durante la baja Edad Media, València, Instituto Alfonso el Magnánimo, 1956. Per al context social i polític d’aquestes normatives i la seua repercussió en el joc polític municipal, vegeu Pau VICIANO, Regir la vida pública. Prohoms i poder local en la vila de Castelló (segles XIV-XV), València, PUV, 2008, pp. 225-260. ¶ ⁷ De fet, de vegades redactaven alguns regis-tres en primera persona: «la qual [requesta] per mi, Guillem Feliu, notari, scrivà del dit consell, fon lesta e publicada» (AMC, LC de 1389-1390, f. 30r). ¶ ⁸ Per exemple, en 1386, sent escrivà Guillem Feliu, es deia que «fon feyt sindicat e donat poder bastant segons que en los libres de notes d’en Guillem Feliu, notari, és contengut», AMC, LC de 1386-1387, f. 9v. ¶ ⁹ AMC, LC de 1384-1385, f. 1v. ¶ ¹⁰ Una aproximació al cursus honorum municipal d’aquest sector de prohoms en P. VICIANO, Regir la cosa pública..., op. cit., pp. 31-63. ¶ ¹¹ Sobre els batles locals, vegeu Pau VICIANO, Els cofres del rei. Rendes i gestors de la batllia de Castelló , Catarroja-Barcelona, Editorial Afers, 2000, pp. 103-112. ¶ ¹² AMC, LC de 1384-1385, f. 5v. ¶ ¹³ AMC, LC de 1384-1385, f. 45r. ¶ ¹⁴ Les ordenacions de Castelló van ser publicades per Lluís REVEST CORZO (ed.), Libre de Ordinacions de la vila de Castelló de la Plana, Castelló de la Plana, Societat Castellonenca de Cultura, 1957. ¶ ¹⁵ Com ara aquest exemple: «Lo consell, revocan la ordenació darrerament feyta que cascun vehí pugués metre porchs tro en .XX. en l’orta, stablí e ordenà que null hom strany ni privat no gos o presumesche metre o fer metre porchs en l’orta de la dita vila si ja en ço del seu n’à, sots la pena en los altres stabliments parlants dels porchs contenguda. Ferma d’en Pere de Begues, batle, sau dret de senyor», AMC, LC de 1384-1385, f. 10r. ¶ ¹⁶ AMC, LC de 1384-1385, ff. 2v, 17v, 23v-24r, 27v i 34v. ¶ ¹⁷ AMC, LC de 1384-1385, f. 39r. ¶ ¹⁸ AMC, LC de 1384-1385, f. 34v. ¶ ¹⁹ AMC, LC de 1384-1385, f. 10r. ¶ ²⁰ Ibidem. ¶ ²¹ AMC, LC de 1384-1385, f. 13v. ¶ ²² AMC, LC de 1384-1385, f. 42r. ¶ ²³ Ibidem. ¶ ²⁴ Sobre el mostassaf de Castelló, vegeu Francisco A. ROCA TRAVER, El Mustaçaf de Castellón y el Libre de la Mustaçaffia, Castelló de la Plana, Societat Castellonenca de Cultura, 1973. ¶ ²⁵ En realitat, segons s’indicava en els llibres de consell, l’elecció tenia lloc tres dies abans de Nadal: «Com segons forma de furs e privilegis del regne de València sie ussat e acostumat de crear justícia tres jorns ans de la festa de Nadal», lc de 1384-1385, f. 26v. ¶ ²⁶ La peita, un impost directe sobre el patrimoni, era recaptada cada any pel veí que, a canvi d’un salari menor, es comprometia a efectuar els cobraments i pagar els càrrecs que el consell li indicava. Les cises o imposicions eren un impost indirecte sobre el comerç i el consum que s’arrendava anualment a particulars, normalment mercaders o botiguers locals. Vegeu P. VICIANO, «Ingrés i despesa d’una vila valenciana del Quatre-cents. Les finances municipals de Castelló de la Plana (1426-1427)», Boletín de la Sociedad Castellonense de Cultura, LXVI (1990), pp. 635-664. ¶ ²⁷ Sobre el procés d’endeutament, Luis REVEST CORZO, «La villa de Castellón y los apuros económicos del Duque de Gerona en 1374», dins III Congrés d’Història de la Corona d’Aragó (València, 1923), València, 1925, vol. I, pp. 519-539. Sobre les rendes reials i la gestió del municipi, Pau VICIANO, Els cofres del rei..., op. cit. ¶ ²⁸ LC de 1384-1385, f. 40r. ¶ ²⁹ LC de 1384-1385, f. 34r. ¶ ³⁰ El problema era que, segons els Furs, en 1385 l’ofici de justícia havia de ser ocupat per un «generós», si hi havia un nombre mínim de veïns elegibles d’aquest rang. El consell, seguint les indicacions dels seus advocats de València, considerava que no s’hi donaven aquestes condicions, mentre que el batle local era del parer contrari i va bloquejar l’elecció. Amb tot, el consell nomenà Joan d’Alçamora com a justícia, fins que el plet es va resoldre en contra del consell durant el mandat dels següents jurats, i el 30 de juliol de 1387 l’ofici de justícia passà al generós Ramon de Tous. amc, lc de 1384-1385, ff. 29r-35v i 44v, i LC de 1386-1387, f. 15v. ¶ ³¹ AMC, LC de 1386-1387, ff. 49v-55r. Sobre les festes i commemoracions registrades en els llibres de consells, vegeu José SÁNCHEZ ADELL, Castellón de la Plana en la Baja Edad Media, Castelló de la Plana, Societat Castellonenca de Cultura, 1982, i Elena SÁNCHEZ ADELL, Festes i celebracions públiques a Castelló de la Plana als segles XIV i XV. Documents per al seu estudi, Castelló de la Plana, Ajuntament de Castelló de la Plana, 2013. ¶ ³² AMC, LC, 1389-1390, ff. 43v-45r. ¶ ³³ AMC, LC, de 1389-1390, ff. 30r-35v. Sobre les mesures de la vila, vegeu José SÁNCHEZ ADELL, «Notas sobre pesos y medidas en el Castellón medieval», Boletín de la Sociedad Castellonense de Cultura, XXXVII (1961), pp. 93-105.

BIBLIOGRAFIA

DÍAZ DE RÁBAGO, Carmen; J. DOMÉNECH, Mª C. JOLI, Carles Alfred RABASSA VAQUER, La ciudad y su gente: vecindario y propiedad urbana en Castelló según los padrones de riqueza (siglos XIV-XVIII), Castelló, Fundación Dávalos-Fletcher, 1998.

RABASSA, Carles i Elena SÁNCHEZ ALMELA (eds.), Els llibres de Consells de la vila de Castelló. I. (1374-1383), València, Publicacions de la Universitat de València (puv), 2017.

REVEST CORZO, Luis, «Madona Sancta Maria del Lledó», Boletín de la Sociedad Castellonese de Cultura, v (1924), pp. 384-403.

— «La villa de Castellón y los apuros económicos del Duque de Gerona en 1374», dins III Congrés d’Història de la Corona d’Aragó (València, 1923), València, 1925, vol. I, pp. 519-539.

— «La enseñanza en Castellón de 1374 a 1400», Boletín de la Sociedad Castellonese de Cultura, XI (1930), pp. 161-190.

— Hospitales y pobres en el Castellón de otros tiempos, Castelló, Societat Castellonenca de Cultura, 1947.

— (ed.), Libre de Ordinacions de la vila de Castelló de la Plana, Castelló de la Plana, Societat Castellonenca de Cultura, 1957.

ROCA TRAVER, Francisco A., «El gremio de curtidores de Castellón: unas ordenanzas desconocidas del siglo XIV», Boletín de la Sociedad Castellonese de Cultura, XXVI (1950), pp. 195-215.

— Ordenaciones municipales de Castellón de la Plana durante la baja Edad Media, València, Instituto Alfonso el Magnánimo, 1956.

— El Mustaçaf de Castellón y el Libre de la Mustaçaffia, Castelló de la Plana, Societat Castellonenca de Cultura, 1973.

— El tono de vida en la Valencia medieval, Castelló, Societat Castellonenca de Cultura, 1983.

SÁNCHEZ ALMELA, José, «Orígenes de la artillería en Castellón», Boletín de la Sociedad Castellonese de Cultura, XXVI (1950), pp. 242-247.

— «Las murallas medievales de Castellón», Boletín de la Sociedad Castellonese de Cultura, XXVIII (1952), pp. 44-77.

— «La pesca en el Castellón medieval», Boletín de la Sociedad Castellonese de Cultura, XXXIII (1957), pp. 264-271.

— «Notas sobre pesos y medidas en el Castellón medieval», Boletín de la Sociedad Castellonese de Cultura, XXXVII (1961), pp. 93-105.

— «Mensajeros municipales en el Castellón medieval», dins VIII Congreso de Historia de la Corona de Aragón, t. 2, vol. 1, 1967, pp. 273-284.

— «Un patricio castellonense del Trescientos», Boletín de la Sociedad Castellonese de Cultura, XLVII (1971), pp. 246-263.

— Castellón de la Plana en la Baja Edad Media, Castelló de la Plana, Societat Castellonenca de Cultura, 1982.

— El reloj público en Castellón, siglos XIV-XVIII, Castelló, Ajuntament de Castelló, 1995.

SÁNCHEZ ALMELA, José i Elena SÁNCHEZ ALMELA, Defensa y seguridad de una villa medieval: Castellón de la Plana, Castelló, Societat Castellonenca de Cultura, 2003.

SÁNCHEZ ALMELA, Elena, Festes i celebracions públiques a Castelló de la Plana als segles XIV i XV. Documents per al seu estudi, Castelló de la Plana, Ajuntament de Castelló de la Plana, 2013.

SÁNCHEZ GOZALBO, Ángel, «La sanidad en el Castellón trecentista», Boletín de la Sociedad Castellonense de Cultura, XLVIII (1972), pp. 246-274.

— «Policía urbana en el Castellón trecentista (Feria, mercado y cementerio)», Boletín de la Sociedad Castellonense de Cultura, XLIX (1973), pp. 345-363.

VICIANO, Pau, «Ingrés i despesa d’una vila valenciana del Quatre-cents. Les finances municipals de Castelló de la Plana (1426-1427)», Boletín de la Sociedad Castellonense de Cultura, LXVI (1990), pp. 635-664.

— Els cofres del rei. Rendes i gestors de la batllia de Castelló, Catarroja-Barcelona, Editorial Afers, 2000.

— Regir la vida pública. Prohoms i poder local en la vila de Castelló (segles XIV-XV), València, puv, 2008, pp. 225-260.

Llibre de Consells

(Any 1384-1385)

||Coberta Libre dels consells e albarans del [...] dels honrats en Pere Moster, en Berthomeu de Bues, en Berenguer Serra, en Guillamó Feliu, jurats de la vila de Castelló, la administració dels quals començà .XX. madii anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quarto e finirà [anno .LXXXº.] quinto.

Any .M.CCC.LXXXIIII., finí en .LXXXV.

Sie feta memòria al síndic de [...] de .XXIIII. [...] pagar peyta.

1384-1385.¹

||1r Ihesus.

[Libre de consells del temps dels honrats] en [Pere] Moster, en Berthomeu de Bues, [en Bernat Serra e en Guillamó] Feliu, jurats de la vila de Castelló, [la administració dels] qu[als] honrats jurats començà die [.XXª. madii] anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quarto e finirà [anno .LXXXº.] quinto, los quals juraren e feren lo sagrament acostumat fer en poder del honrat en Pere de Begues, batle de la dita vila, denant lo poble de aquella en la ecclésia de Madona Santa Maria de la dita vila, ans del Evangeli cantat e dit. Et [foren] elets en consellers d’aquell mateix any los dejús scrits:

Santa Maria

Anthoni Curúbies, Arnau Sala, Pasqual Miró, [Guillamó Go]mar, [Martín] Pèriç, [Guillamó] Miquel, Bernat [Segarra], [...] [Cast]elló, [...].

Sent Nicholau

Bernat de Belda, Guillamó Rubert, Bernat Cavaller, Domingo Çaera, Bernat Bosch, Pere Palau, Berenguer Solà, Johan Godes.

Sent Agostí

Pere de Montpalau, generós, Johan d’Alçamora, Guillamó Rippoll, Johan Ortoneda, Pere Blascho, Domingo Maurell, Bernat Pinell, Pere d’Alors.

[Sent Johan]

Bernat Cabeça, Anthoni [...], Bernat de [...], Guillem Mut, Jacme Alquècer, [Berenguer] Marbruscha, R[amon] Galter, R[amon] [Masquefa].

Sent Pere

Berenguer Celma, Guillamó Trullols, [Guillamó] Padrells, Berenguer Marçal, Pere Strader, [Domingo] Ferrer, [...] [...]tena.

Sent Thomàs

Pere Pintor, Domingo Sanç, Pere Ribaroja, R(amon) Renovell, Pere Sanxis, notari, Salvador Vives, Berenguer Guitard, Berthomeu Fenoll, Arnau Agramunt.

||1v Die lune qua computabatur .XXX. die madii [anno a Nativitate] Domini .Mº.CCCº.LXXXº.[IIIIº].

Fon aplegat [e ajust]at consell en lo palau comú de la vila [de] Castelló per veu de Ramon de Belsa, saig, trompeta, [crida e] corredor públich de la dita vila, ab so de trompeta segons és acostumat, en lo qual consell foren presents los hon-rats n’Andreu Sala, justícia, en Pere Moster, en Berthomeu de Bues, en Berenguer Serra, jurats.² Pere Palau, Bernat Cavaller, Domingo Maurell, Pere Ribaroja, Domingo Sanç, Berenguer Celma, Guillamó de Rippoll, Guillamó Rubert, Domingo Ferrer, Guillamó Padrells, Jacme Alquècer, Bernat Bosch, Pasqual Miró, Berenguer Marbruscha, Guillamó Rubert, Berthomeu Bosch, Johan Godes, Johan Ortoneda, Anthoni Curúbies, Pere Sanxis, Johan d’Alçamora, Guillamó [Trullols], Arnau Roselló, Pere Strader, Arnau de Peralta, Bernat Cabeça, Johan Barbarosa, consellers.

En lo qual consell fon mès e proposat per los dits honrats jurats que scrivà de jurats fos elet per lo dit honrat consell al present any, e semblantment que fos elet síndich e clavari de la dita vila per lo dit any. E feyta la dita proposició en lo dit consell, fon elet per scrivà del present any per més veus en Pasqual Ferrando, notari. E enaprés, per ordinem veniendo, fon elet en sín[dich] e clavari de la dita vila del dit any l’onrat en Pere Moster, notari, lo sindicat del qual fon reebut en lo present [dia] de huy per mi, en Pasqual Ferrando, notari, sens [revo]cació del sindicat d’en Guillem Erau.

Presents testimonis foren a les [dites cos]es en Pere Balaguer e·n Bon[an]at Segura, [vehins de Cas]telló.

Ítem, semblantment fon elet en síndich quo [ad lites de]l present any [lo discret en] Berenguer [...], notari, ab [...] pública [...] per auctoritat de mi, notari sobredit, [en] lo present dia de huy reebuda sens revocació del sindicat [feyt a·n] Guillem Erau e d’en Pere Moster.

Testes predicti.

Ítem, fon proposat per los dits honrats jurats que com la vila sie tenguda a molts e diverses càrrechs, los quals ha a pagar de sensals, violaris com altres, et la peyta ordenada a raon de .IIII. sous, .VI. diners per lliura deje ésser encantada e delliurada a plegar a·quell qui millor mercat ne farà, per tal dixeren que ho notificaven al dit honrat consell que y provehís per manera que de bé fos. Lo dit consell acordà que la peyta sie encantada a raon dels dits .IIII. sous, .VI. diners per lliura; emperò, que no sie delliurada sens consciència e sabuderia del consell, e que sien ordenats los capítols acostumats com deu esser encantada, et que axí sie encantada.

L’onrat consell stablí e ordenà que·l scrivà dels jurats qui ara és e per temps serà, ultra los cent sous ja ordenats per salarii de cascun any, haje per treballs que en la dita scrivania se enseguixen e·s sdevenen, los salaris següents e no pus:

Primo, que·l peyter qui traurà la peyta, per la carta, .XI. sous.

Ítem, de l’absolució del clavari, .XI. sous.

Ítem, de les cartes de les imposicions, sien feytes una o moltes, .XI. sous.

Ítem, de la absolució dels sisers, .XI. sous.

E que sie tengut fer totes altres [car]tes franques e scriptures axí dels contrahents ab la [...] com les de la vila, e que no haje pus salari.

||2v Ítem, enaprés lo dit honrat consell, per profit e utilitat de la cosa pública, stablí [e] ordenà que·l la[....] [l]agosta[...] sien venuts [....], ço és, la lliura .VI. diners e no pus, [e qui con]trafa[rà] que pach e sie encorregut en la pena dels stabliments ordenats sobre los peixs que·s deuen vendre a pes expresada, de la qual pena haje les .II. parts lo mustaçaf e la terça part l’acusador. E que de la terça part del acusador no·n puxe ésser feyta gràcia, e si·l mustaçaf no vol levar la pena, que·l justícia la leu dels béns del mustasçaf.

Ferma d’en Pere de Begues, batle, sau dret de senyor.

Ítem, semblantment lo dit honrat consell, per profit e utilitat de la cossa pública e per tal que les jens no hajen més infecció qui han de present, com³ per lo peix bestinal se engendren infeccions e malalties en les jents, stablí e ordenà que nenguna natura de peix bestinal no sie mès en la dita vila \ni en son terme/ per vendre per nenguna persona stranya ni privada, exceptat emperò lagosta, congre, calamar, sépia, lop, màntol et delfí, sots pena de .LX. sous, de les quals penes les dues parts sien de la senyoria e la terça del acusador. E que del terç del acusador no puxe ésser feyta gràcia alcuna, \del terç del acusador/, e que·l mustaçaf leu la dita pena e, en cars que·l mustaçaf no la levave,⁴ que·l justícia la leu dels béns del mustaçaf.⁵

Ferma d’en Pere de Begues, batle, sau dret de senyor.

||3r Ítem, fon proposat per en Lorenç Valentí, pesador de les farines de la dita v[ila], que com a ell sien [de]guts sexanta sous de la [paga] del mes \present/ de maig, la qual finí [a] .XI. de maig, per [ço suplica] al consell que li fes albarà. Lo consell acordà que li fos feyt albarà de la dita terça.⁶

Post hec die mercuri que computabatur prima die menis junii anno presenti en Guillem de Rippoll, notari, jurà per lochtinent del honrat en Berthomeu de Bues, jurat, en poder del honrat en Pere de Begues, batle.

Posthea, dicta die et anno, l’onrat en Johan d’Alçamora jurà per lochtinent del honrat en Pere Moster, jurat, en poder del honrat en Pere de Begues, batle.

Die dominica quinta die iunii.

Anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº quarto, die dominica .V. die mensis iunii.

Fon aplegat e ajustat consell en lo palau comú de la vila de Castelló per veu de Ramon de Belsa, saig, crida e corredor públich de la dita vila, ab so de trompeta, en lo qual foren presents los honrats n’Andreu Sala, justícia, en Pere Moster, en Berthomeu de Bues, Berenguer Serra, Guillamó Feliu, jurats. En Berenguer Moliner, Johan d’Alçamora, Domingo Sanç, Pere Palau, Anthoni Curúbies, Domingo Maurell, Johan Barbarossa, Berenguer Marbruscha, Pasqual Miró, Pere d’Alors, Pere Ribaroja, Domingo Ferrer, Guillamó Padrells, Johan Ortoneda, R(amon) Masquefa, Jacme Alquècer, Bernat Bosch, Johan Godes, Berthomeu Bosch, Pere Sanxis, Domingo Maurell, Arnau de Peralta, Ruïç Pèriç de Cella, Bernat Cabeça.

||3v En lo qual consell [fon] proposat per en Ramon Spàrech, notari, que com ell haje servit lo o[fi]cii de scrivania de la dita vila e lo salarii dels .C. sous [haje d’h]aver l’escrivà franchs, e haje feyt messions de paper, pergamins ben .L. sous e pus, e als notaris passats hajen feyta gràcia, per ço \dix que/ supplique al consell⁷ que face vers ell lo que és acostumat fer vers los altres notaris, com de bona rahó se deje fer. Lo consell acordà que com la vila haje ordenat que·l scrivà haje .C. sous e no pus de salari, per ço mane que la ordenació dels .C. sous sie servada e no pus, e que·l dit en R(amon) haje los dits .C. sous.⁸

Ítem, fon proposat per Ramon de Belsa, saig e trompeta de la dita vila, que com ell haje servit la dita vila de officii de trompeta per un any, del qual hany⁹ li foren promeses .LXXX. sous e .VII. alnes de drap, per ço dix que en cars que·l consell lo hagués mester, que ere prest e apparellat servir aquell. Lo consell acordà que·l dit en Ramon de Belsa sie afermat a un any e que haje los dits .LXXX. sous e .VII. alnes de drap per a vestir, lo qual afermament lo dit en Ramon atorgà.

Ítem, fon proposat per l’onrat en Pere Moster, jurat, síndich e clavari de la dita vila, que com la dita universitat haje a dar per tot lo present mes de juny .IIIM. sous en València, e no haje diners ni la peyta no puxe ||4r ésser delliurada com al present no·s trobe res, per ço dix que u notificave al consell que li donàs recapte en manera que la universitat puxe esser pagada. En altra manera, que protestaven que culpa alcuna no li puxe ésser imputada. Lo consell acordà que la peyta sie encantada \[en la] forma [en los] capítols en lo present consell ordenats/, e [que·l] dit en Pere Moster haje compte del clavari e peyter passat e, [...] que és en poder de aquells, don recapte als afers de la vila. Lo dit en Pere Moster protestà e dix que prostestave que [peyta] alcuna no li sie imputada com no haje temps.

Die veneris .Xª. die iunii.

Anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXX. quarto, die veneris .Xª. die mensis iunii.

Fon aplegat e ajustat consell en lo palau comú de la vila de Castelló, en lo qual foren presents los honrats n’Andreu Sala, justícia, en Pere Moster, en Guillamó Feliu, \Berthomeu de Bues/, jurats. En Pere de Montpalau, Guillem de Rippoll, Johan Tauengua, Berenguer Celma, Pere Sanxis, Berenguer Ferrando, Pere Strader, Arnau Roselló, Arnau Sala, Jacme Alquècer, Pasqual Miró, Guillamó Rubert, Guillamó Masquefa, Bernat Cavaller, Bernat Cabeça, Ruïç Pèriç, Guillamó Pomar, Ramon Renovell, Salvador Vives, Johan d’Alçamora, <consellers>.

En lo qual consell fon proposat [per en] Berthomeu Bosch e alcuns vehins de la dita vila que com l’onrat justícia haje feta crida que·ls porchs hisquen de la orta, e com la crida no deje esser feyta tro per lo primer dia de juliol, per ço [dixeren] e suplicaren al dit honrat consell que li plagués revocar la dita crida o, almenys, que li plàcie dar licència de tenir los porchs en ço del seu. Lo consell acordà que la ordenació dels porchs sie tenguda; emperò, que cascun los puxe tenir en ço del seu \e en ço de sos amichs/, havent sguard al temps fortunal que de present tenim. Enaxí, emperò, que nenguna persona no sie tant ussada que·ls gos tenir de nit en l’orta \sinó tant solament de sol a sol tro en .XX., e que·ls altres no y puxen entrar e que hajen a venir a dormir a vila/, sots pena de .V. sous per porch. E de les dites penes haje lo terç la senyoria e les .II. parts al acusador, e que per tot hom puxe ésser acusador e que dur dementre al consell plàcie.¹⁰

En lo qual consell fon proposat per l’onrat en Guillem Miró que com la vila haje ordenades cèdules per scurar la céquia e tornar la çut, per les quals cèdules se seguixen grans torts a les gents cor la céquia e la çut deje ésser tenguda e scurada per cequiatge;¹¹ et axí matex, que alcuns vehins se querelen de la peyta, que dien que són fort agreujats en aquella, per ço dix que u notificave al consell que y provehís per justícia; en altra manera, que se’n descaregave e que culpa alcuna no li’n fos donada e que la dita proposició feye per tal que, en son cars e en son <temps> se pogués scusar de culpa. Lo consell dix e responé a la dita proposició, ab aquella honor que·s pertany, que protesten que per la present proposició ni altre acte feyt o fahedor que alcun prejudici no puxe ésser feyt o engenrat a la dita universitat, com la conexença e determenació e [regiment] se pertangue a la dita vila e jurats de aquella e no a altri, que segons llur consciència ells han feyt e fan tenir la çut e céquia, e fan et han feytes les talles de la peyta segons que·s pertany e faran d’ací a avant, Déu volent, a la millor manera que poran ni deuran a profit del comú.¹²

||5r En lo qual consell fon proposat per l’onrat en Pere Moster, jurat, síndich e clavari de la dita vila, que com la peyta se sie encantada e no se trobe sinó treents florins qui per menys la plegue, et diverses quantitats se hajen a dar dins breus dies, per ço dix que u notificave al [conse]ll que y provehís en delliurament de aquell per manera que de bé fos. Lo consell acordà que la peyta sie allargada de delliurar tro a dicmenge primervinent, e que sie delliurada al més de preu donant per los jurats de la dita vila ensemps ab en Johan d’Alçamora, n’Arnau Salla, Ramon Masquefa, Berenguer Celma, Pere Sanxis, notari, Bernat Cavaller.

Die lune .XIIIª. die iunii.

Anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quarto, die lune .XIIIª. die iunii.

Fon aplegat e ajustat consell en lo palau comú de la vila de Castelló en lo qual foren presents los honrats en n’Andreu Sala, justícia, en Pere Moster, en Berthomeu de Bues, Berenguer Serra, Guillamó Feliu, jurats. En Berenguer Moliner, Johan d’Alçamora, Domingo Maurell, Anthoni Curúbies, Johan Barbarossa, Berenguer Celma, Pere Palau, Berenguer Guitard, Arnau Sala, Johan Godes, Berthomeu Bosch, Pasqual Miró, Ramon Masquefa, Domingo Renovell, Johan Ortoneda, Pere Pintor, Guillamó Gomar, Johan Tauengua, Domingo Ferrer, consellers.

En lo qual consell fon proposat per l’onrat en Pere Moster que com la peyta fos delliurada a·n¹³ Bernat Cabeça per preu de mill .DCC.XC. sous, per ço dix que u notificave al consell e que·n prengués aquella securitat que fos ||5v [...tinent]. Lo consell acordà que en Bernat Cabeça e en R[oïç] Pèriç de Cella ensemps ab ses mullers e maestre Pere Castellot, n’Arnau Real aseguren la peyta e que·s té per contengut de la dita securitat per què yo, en Pasqual [Ferrando], notari, reebí e de voluntat del consell tot justat de la dita peyta ab la dita securitat.¹⁴

Testes: D(ominicus) Vives, Petrus de Cella.

En lo qual consell fon proposat per los dits honrats jurats que com e sobre lo deute que la muller d’en Ramon Miquel deu a la vila per vigor de les peytes dels Mirons, haje scrit mossén n’Andreu Castellar e mossén en Pere d’Artés, scrit al dit consell ab ses letres, les quals per mi, notari, foren lestes. Per ço, dixeren que u notificaven al consell que y acordàs en ço que de bé fos. Lo consell (en blanc).

Lo consell manà a·n Berenguert Guitard, notari, que face venda dels béns los quals són oferts per la vila dels béns que la vila fa vendre dels deutes que·ls deutors li deuen.

||6r Fon donat compte en lo present dia per los honrats diputats a quitar la [...] dels censals e violaris, per lo qual compte fon trobat que ab la resta del compte donat a .XVI. d’abril del present any [de] les quantitats reebudes tro al present dia fon atrobat que romangueren en poder d’en Guillem Trullols, diputat, mil treents terou (sic) sous, .VII. diners, mealla.

Fon delliurat lo pou Nou a·n Gotèrriç sots formes e condicions dels capítols, per .XXXIII. sous.

Ítem, fon delliurat lo pou d’en Miró a·n Gotèrriç, a escurar una vegada, per .XXXV. sous.

Fon delliurat lo pou d’en Guardiola a·n Berenguer Solà per .XLIIII. sous, segons los altres pous.

||6v Anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº.IIIIº., die lune .VIII. die augusti.

Fon ajustat e aplegat consell en lo palau comú de la vila de Castelló per veu d’en Ramon de Belsa, crida públich de la dita vila, en lo qual foren presents los honrats en n’Andreu Sala, justícia, en Pere Moster, en Berthomeu de Bues, en Berenguer Serra e en Guillamó Feliu, jurats. Consellés: en Pere de Montpalau, Guillem Trullols, en Bernat Cabeça, Johan Tauhenga, A(rnau) de Peralta, Johan Barbarossa, Ruïç Pèriz de Cella, Johan Ortoneda, Berthomeu Bosch, Bernat Bosch, R(amon) Masquefa, Arnau Roselló, Pere Pintor, Guillamó Miquel, Pasqual Miró, Pere d’Alors, Jacme Alquècer, Pere Palau, Guillamó Gomar, Berenguer Marbruscha, Guillamó Padrells, Ramon Galter, Arnau Sala.

En lo qual consell fon proposat per en Ferran Lòppez que com l’onrat consell de la dita vila face a ell peytar per contumàcia alcuns béns, los quals gran temps ha la major partida de aquells haje venuts a diverses persones, les quals persones peyten ja los dits béns, et com per composició feyta entre la dita vila e lo dit en Ferran Lòppez entervinent alcunes bones persones, ço és, l’onrat en Pere Galceran e d’altres, los dits béns ta<n>t solament fossen preats .XL\VII/. lliures peyteres, de les quals, segons pe[yter?], ne haje a pagar la meytat, ço és .XX\III./ lliures, \.VI. diners/. Per ço, ||7r supliquà lo dit honrat consell que la dita composició li fos servada e de açò farie justícia al dit suplicant. Lo consell acordà que los béns del dit en Ferran Lòppez sien tatxats segons les possesions¹⁵ de sos vehins e que li sie feta justícia, e asigne per tatxadors, ço és, en Guillem Trullols, mestre Arnau de Peralta, Bernat Bosch e en Guillamó Gomar, ensemps ab los jurats.

Ítem, fon proposat per n’Arnau Real que com ell sie stat peyter en temps passat e sien degudes a·quell diverses quantitats de restes, per tal supliquà al consell que li deguessen delliurar un saig ab lo qual pogués fer execució en los béns de aquells, segons \en/ feyts de peyta és acostumat. Lo consell acordà que de les persones que són vives, que li sie donada favor de plegar la peyta.

Ítem, fon proposat per lo dit n’Arnau Real que com lo consell del any passat hagués promés de prestar a·n Pasqual lo ferrer \cinch/¹⁶ florins per tal com aquell se’[n] volie anar al loch d’Almaçora a estar. Per tal, supliquà al consell que li degués fer albarà dels dits .V. florins que li sien prestats donant fermança.¹⁷

||7v Ítem, fon proposat en consell per l’onrat en Guillem Miró, lochtinent de governador, que com lo forment de la vila sie poch e a audiència sua sia pervengut que un hom ha dit que si volen fer ajuda que ell los aportarà forment, que tendrà comunament \la vila/ basta de aquell. Per tal, requerí aquell que lo dit honrat consell degués provehir en lo dit feyt per manera que de bé fos. Lo consell acordà ex causa que fos sobresehit en la dita proposició.

Ítem, fon proposat per en Ramon Spàrech, notari, que com ell haje en l’any passat servit en l’oficii de scrivania dels jurats, e aquell deguessen donar cent sous per vigor de la dita scrivania, ell haje fetes messions en paper, tinta e cera pujant a suma de .L. sous e pus. Per tal, suplique al dit honrat consell que¹⁸ la dita vila li deje pagar los dits .L. sous en manera que·ls dits cent sous haje franchs. Lo consell acordà que les ordenacions feytes sobre lo salari del scrivà e altres salaris de altres oficials fossen tengudes e servades.

||8r Lo consell acordà que sie feyt albarà de mig any propassat a·n Anthoni Batle e a·n Guillamó Miralles, guardians, de .XXV. sous a cascú.¹⁹

Ítem, fon proposat per en Bernat Cabeça que com l’onrat n’Arnau de Vilarnau tingue sis mília sous dels quals entén comprar sensal, per ço notifiqua al dit honrat consell.²⁰

||8v Lo consell acordà que sie feyt albarà a R(amon) de Belsa, crida, de córrer les peytes e los pous, de .XV. sous.²¹

Ítem, fon proposat per en Guillem Dezcoll, de la scrivania del senyor rey, que com ell axí com a substituït del honrat en Pere Moster, síndich, sie entrevengut en les corts de Monçó per .VIII. messes e pus e en altres afers de la dita vila, per tal supliquà al dit consell que degués haver reguart devés ell. Et enaprés dix que com ell haje venut un alberch per .V. <mília> sous a·n Berthomeu de Tàrrega, ab son càrrech, e ell estant fora la vila l’onrat consell hagués proveït que negú no gossàs vendre possesió alcuna sinó francha de peyta, e per rahó del dit alberch ell peyte .III. lliures. Per ço, supliquà al consell que les dites .III. lliures li sien rellevades e omesses al dit en Berthomeu de Tàrrega, e de açò farà justícia l’onrat consell. Lo consell acordà que sien donats al dit en Guillem Dezcoll per tots trebals per ell sostenguts per la vila, .XX. florins; emperò, que sie compensat ab aquell de ço que reebut ha de la [dita] vila.

||9r Lo consell acordà que en Pere Miquell e maestre Arnau de Peralta²² hajen los comptes \de rebudes e dates/ que l’onrat en Johan Tauhenga, manobrer de la obra de madona Santa Maria, à fet, e, rebut aquell, que per aquell ne sie feyta relació en consell.²³

Ítem, fon proposat per l’onrat en Pere Moster, síndich, que com ell haje fetes messions en l’açut e les denes de l’any passat no sien ben aretglades, per tal notifiquà al consell com s’i hauria en haver les dites messions e què de ací avant farà. Lo consell acordà que les messions ja feytes e d’ací avant fahedores sien feytes per denes e que les dites denes sien justificades per .III. hòmens de cascuna parròquia.

Ítem, acordà lo consell que la céquia sie erbada e scurada, ço que no s’escurà l’any passat.

Ítem, fon proposat per los honrats jurats.²⁴

Ítem, acordà lo consell que·ls pallés qui de present són e·l pla, que [....] romanguen enguany, et en los anys avenidors que nengú no gos fer pallers en los límits dels plans. E si ho faran, que quiscú los puixe cremar sens alguna pena e lo mustaçaf e·l justícia que ho puxen fer si acusats los seran.

||9v Ítem, que·ls carnicers sien tenguts de tallar moltó, cabró e bou e totes altres carns a for de València, no contrastant qualsevol stabliments d’ací en temps passat fet.

Ítem, acordà lo consell que la céquia Major de la dita vila sie erbada, que sie scurada, tant com en l’any passat no s’escurà.²⁵

Ítem, fon proposat per lo síndich que com sie stat atrobat que tres fanecades les quals eren d’en Tornell, les quals de gràcia temps a ençà no són stades messes en negunes talles de peyta, per ço notifique lo dit feyt al dit honrat consell, com se haurie en los dits affers. Lo consell acordà que si lo dit en Tornel vol pagar totes les peytes del temps pasat, que lo síndich li lex la terra; en altra manera, que lo dit síndich vene la dita terra segons forma del stabliment de semblant rahó fet.

Ítem, fon proposat per los dits honrats jurats que com alcunes possesions sien en la dita vila les quals no són en peyta, com se haurien sobre los dits afers. Lo consell acordà que lo síndich ensemps ab los jurats face vendre les dites terres; emperò, acordà lo consell e volch que si los senyors de les dites terres se volran avenir ab los dits síndichs e jurats, que·n puxen fer aquella avinença que ells tendran per bé.

||10r Lo consell, revocan la ordenació darrerament feyta que cascun vehí pugués metre porchs tro en .XX. en l’orta, stablí e ordenà que null hom strany ni privat no gos o presumesche metre o fer metre porchs en l’orta de la dita vila si ja en ço del seu n’à, sots la pena en los altres stabliments parlants dels porchs contenguda.

Ferma d’en Pere de Begues, batle, sau dret de senyor.

Lo consell, en honor e en reverència de Nostre Senyor Déu e de la Verge Maria stablí e ordenà que null hom de qualsevol ley, condició o stament sie no gos o presumesque albardar o fer albardar alcuna bèstia en los dies dels dichmenges o de festes, sots pena de .XII. diners, partidors lo .III. al comú, lo .III. al acussador e lo terç a la senyoria, e de trencar l’albarda, salvu que cascun vehí puxe, toquant lo seny de vespres, albardar o fer albardar lur bèstia per portar erba e palla tant solament, e no altres coses.

Ferma d’en Pere de Begues, batle, sau dret de senyor.²⁶

Fon proposat per los dits jurats que com a·udiència sua sie pervengut que·n Ramon Spàrech, carnicer, ||10v haje venut moltons, los quals se són criats en lo terme, a hòmens de fora la vila, per ço notificaren les dites coses al dir honrat consell com se haurien en los dits affers. Lo consell acordà que los stabliments parlant que alcun vehí metrà moltons o borreguos en l’orta o en lo bovalar de la dita vila, sie tengut e servat, e levades les penes d’aquells qui contra la dita ordenació sien venguts segons forma dels dits stabliments e ordenació.

Ítem, acordà lo consell que com²⁷ lo consell pasat hagués prestats a·n²⁸ Cardona cent sous a .V. anys, lo qual havia a servir la dita vila de son oficii, e lo dit en Cardona no cur de servir la dita vila. Per ço, manà al honrat en Pere Moster, síndich, que los dits cent sous fossen trets dels béns del dit en Cardona o de fermances per aquell donades.

Ítem, fon propossat per los dits honrats ||11r jurats que com alcuns béns sien desenparats a la vila per los Mirons e Berenguer Masquefa e per altres, per deutes deguts a la dita universitat, per ço notificaren al dit honrat consell què farien dels dits béns. Lo consell manà que los dits béns fossen venuts al més de preu donant e que lo síndich e los jurats puxen fer, del preu de aquelles, aquelles esperes (sic) que ben vist los sie.

Ítem, fon²⁹ propossat per l’onrat en Pere Moster, clavari de la dita vila, que com ell haje despeses \que com ell hagués pagades e despesses alcunes quantitats per la dita vila/, specialment per los fets següents:

Primerament, per adobar les portes de la cort, tres sous, .II. diners.

Ítem, .Iª. corda nova al pou de Santa Maria e .Iª. ella, .V. sous, .XI. diners.

Ítem, per squrar lo dit pou de Santa Maria, .IX. sous, .I. diner.

Ítem, a·n [...]ra, fuster, per poals nous e adobar les rodes dels pous e per fusta, .XXIX. sous, .IIII. diners.

Ítem, a·n Domingo Çaera, per ferrar los poals dels pous e fer cèrcols nous e altres obres, .XXIIII. sous, .VI. diners.

Ítem, per serrar .VIII. fusts per a les portes de la vila e per metre la fusta en lo palau, cent .XXXIX. sous.

Ítem, a·n don Gotèrriç, dels [salaris] dels pous Nou e d’en Miró, .XXVII. sous, .VI. diners.

De les quals quantitats declarades per menut en lo dit consell, aquell dit consell manà esser feyt albarà al dit clavari.³⁰

||11v Ítem, fon proposat per en Bernat Cabeça en presència del honrat consell que com la universitat de la dita vila face e fer sie tenguda a·n Francesch Pérez, ciutadà de València, .D. sous sensals cascun any pagadors a .XV. dies del mes de agost, portats a la dita ciutat a cost, messió, perill e fortuna e risch de la dita vila, sots certes e grans penes segons lo contracte de la dita venda dels dits .D. sous sensals feyta per preu de sis mília sous, és largament contengut. Et com lo dit en Bernat haje dins? en la dita vila sis mília sous del honrat n’Arnau de Vilarnau per comprar sensal, e si lo dit honrat consell acordave que lo dit en Bernat quitàs los dits .D. sous per preu pels dits .VI. [mília] sous, aquell dit en Bernat quitarie aquells ab condició que·l consell fes carta de venda de .D. sous sensals al dit en Bernat en loch del dit honrat n’Arnau deVilarnau, sots certa e covinent pena [sal] quantitat de la adnual no se [sie] pagada en lo ||12r termini ordenat e ab pena pecuniària de hostatges, sagrament, renunciament e ab carta de gràcia, e ab totes aquelles clàusules que en semblants contractes són acostumades, ab tot profit del dit n’Arnau de Vilarnau, com de les dites coses se’n seguerien molts profits a la dita universitat. Primerament, que el risch de aquells serie foragitat e la messió de aportar com plàcie al dit en Bernat, que la universitat no sie tenguda pagar aquells ne aportar en altres parts sinó tant solament dins en la vila de Castelló. Per tal, dix que notifiquave al dit honrat consell en del·liberació del qual donave si aquell \plahie/ que fes lo dit quitament en la forma desús dita, com lo dit en Bernat s[e] oferís prest e apparellat de pagar totes messions, axí de aportar la moneda per quitar a la ciutat de València com per síndichs fahedors per la dita rahó, et sindicat de aquelles cartes de venda e revenda e totes altres messions que en lo dit feyt se fessen.

Lo consell acordà que, segons forma de la dita ||12v proposició, sindicat sie feyt al dit en Bernat per quitar lo dit censal et, quitat aquell e³¹ delliurades les cartes de la venda dels dits .D. sous censals e revenda de aquells, ofir-se apparellat de fer carta de venda al dit en Bernat en la dita forma de .D. sous censals per los dits .D. sous descarregats. Et per complir les dites coses féu carta de sindicat al dit en Bernat de quitar los dits .D. sous censals ab carta pública scrita en los libres d’en Jacme Navarro, notari, segons que en aquells és contengut.

Testimonis: en Pere Ballester e en Pasqual Martí, vehins de Castelló.

||13r Die iovis .XVIIIª. die augusti.

Anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quarto, die iovis .XVIIIª. die mensis augusti.

Fon aplegat e ajustat consell en lo palau comú de la vila de Castelló³² per veu de Ramon de Belsa, saig, crida e corredor públich de la dita vila, ab so de trompeta, en lo qual foren presents los honrats n’Andreu Sala, justícia, en Pere Moster, en Berenguer Serra, en Guillamó Feliu, jurats. En Berenguer Moliner, Pere Palau, Johan Barbarossa, Berthomeu Bosch, Domingo Bosch, Guillamó Miquel, Johan Godes, Berenguer Guitard, Johan Ortoneda, Johan Tauengua, Guillem Trullols, Ruïç Pèriç, Guillamó Gomar, Domingo Ferrer, A(rnau) Sala, Berenguer Celma, Berenguer Marbruscha, Domingo Maurell.

Ítem, fon proposat per la dona na Olivera que com ella acapte e no haje de què pagar peyta, per ço dix que supplicave al consell que li fes gràcia. Lo consell acordà que li sie feyta falta en lo present any de una lliura que peyte.

Ítem, fon proposat en consell per³³ lo discret en Guillem Dezcoll, notari de cassa del senyor rey, que com ell haje treballat en molts e diverses afers per la universitat de la vila de Castelló, specialment en lo feyt de la carta de la imposició que fon treyta del arxiu del senyor rey, en lo feyt de la gràcia de les cenes feyta a la vila per lo senyor rey, e en molts afers altres, per ço dix que supplicave al consell que·l satisfés. Lo consell acordà que li fossen dats .XX. florins e que li’n sie feyt albarà, e ab .X. florins que li donà en Barbarossa fan .XXX. florins, e açò per totes [letr]es per aquell feytes.

||13v Lo consell acordà que sie feyt albarà a·n Pere Moster de .XIII. sous e .VII. sous d’altra part los quals són deguts per scriptures del feyt dels generoses, e que pach aquells.³⁴

Fon proposat en lo consell per los honrats jurats que com los generoses, \ço és, en Bernat de Libià e sa muller e en Ramon de Tous/, se sien meses en poder del consell sobre la contribució de les peytes, per ço dixer<en> que que u notificaven al consell que y provehís en manera que fos de bé. Lo consell acordà que les generoses paguen la meytat de les peytes degudes e d’ací avant \les que·s deuran/ sí e segons són stades tatxades en libre de vàlues. Quant és del quitament, que hajen a quitar les liures peyteres axí com los vehins de la dita vila, com les heretats de aquells quitades seran de preu aumentador aytant com les dels altres vehins. En cars que·ls jeneroses no vullen acceptar la gràcia, que sie e vaje per no feyta.

Ítem, fon proposat en consell³⁵ per en Berenguer Celma, carnicer, que·ls plàcie que·l diner de lliura \de la carn de moltó/ que·ls fon tolt, que·ls sie tornat cor los sie stat promés de fer tallar .I. diner més que en València. Lo consell acordà que·ls sie afegit .I. diner dementre que al consell [plaurà].

Lo consell, per profit e utilitat de la cossa pública, stablí e ordenà que tot hom \strany e saigs e bastaxos/ puxen jugar a tot joch en[torn] del almodí, en lo pati del caste[ll]; emperò, que que no y puxen tenir taulel ni stora.

Ferma d’en Pere de Begues, batle, sau dret de senyor.

||14r L’onrat consell volch e ordenà que les peytes sien treytes de tot hom qui les deje e manà a·n Berenguer Guitard que trague los béns que·l peyter en Ruïç Pèriç vendrà, e que hivaçosament lo peyter face que hisque aquella e que·l síndich lo y hinste. En altra manera, que sien treyts dels béns del peyter, i si·l síndich no·u inste, que sien treyts dels béns del síndich.

Die mercurii, .XXIIIIª. augusti.

Anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quarto, die mercurii .XXXIIIIª. die augusti.

Fon aplegat e ajustat consell en lo palau comú de la vila de Castelló³⁶ per veu de Ramon de Belsa, crida e corredor públich de la dita vila, ab so de trompeta, en lo qual foren presents los honrats n’Andreu Sala, justícia, Pere Moster, Berenguer Serra, Guillamó Feliu, jurats. Berenguer Moliner, Pere Ribaroja, R(amon) Masquefa, Berenguer Marbruscha, Martí Pèriç, texidor, Domingo Ferrer, Berthomeu Bosch, Bernat Bosch, Matheu Miró, Bernat Cavaller, Berenguer Guitard, maestre Arnau de Peralta, Arnau Roselló, Guillamó Ripoll, Guillem Trullols, Johan [Ta]uen[g]ua, Bernat Cabeça.

Ítem, fon³⁷ proposat en consell per los honrats jurats que com los imposadors qui foren ara .IX. anys demanen la imposició del censal que la vila carregà per lo senyor duch a la dita vila, per ço dixeren que u notificaven al consell que y prengués aquella manera que fos just e honest. Lo consell acordà que sie feyta presentació de la l[etra] del senyor duch als imposadors e procurador de aquell, e que·l senyor duch e son tresorer ne sien certificats.

||14v Ítem, fon proposat per los honrats jurats que com en Ramon Spàrech, notari, deman .L. sous del feyt de la scrivania passada del any passat, e convingue al síndich davant lo governador, per ço dixeren que u notificaven al consell. Lo consell acordà que la fahena fos defessa per justícia e que la ordenació fos servada, la qual ordenació és³⁸ que·l scrivà no haje sinó .C. sous de salarii.

Ítem, fon proposat en consell per los honrats jurats que com alcuns vehins de la dita vila hajen feyt clams que·ls imposadors los demanen imposició de les \faves/³⁹ que venen de sa collita, e és qüestió si·s deu pagar imposició o no, per ço dixeren que u notificaven al consell que y acordàs lo que de bé fos. Lo consell manà als jurats que, ajustats los jurats passats⁴⁰ e alcuns prohòmens, que·ls sie feyta justícia.

Ítem, fon proposat per los honrats jurats que com lo secristà de Santa Maria del Lidó dies ha [...] compte, per ço dixeren que u notificaven al consell que y provehís com fos de bé. Lo consell acordà que per lo secristà sie dat compte als jurats \e secristà de Santa Maria/, e que .C.X. sous que deu en Johan d’Alçamora, secristà passat, que·ls ne tregue en Berenguer Guitard, síndich.

||15r Ítem, fon proposat per en Pere Miquel, vehí de la dita vila, que com la vila haje feytes cèdules e haje mès a ell en .III. hòmens e mig, e a sa sogra .VII. hòmens e mig, per ço dix que u supplicave al consell⁴¹ que·l degués tornar a justícia.

Lo consell acordà que·l feyt de la senda de la Font, dels quals hi ha clams, que sie vist, si la vila hi ha ampriu, que sie defès, e si no y ha, que romangua.⁴²

L’onrat consell acordà que sia reebut compte del secristà de Santa Maria del Lidó e que .C.X. sous que són el poder de d’en Johan d’Alçamora axí com⁴³ a segristà sien treyts, e fon manat a·n Berenguer Guitard que·ls ne trague.

L’onrat consell volch e ordenà que en Bernat Pinell haje la absolució dels .XXXIM.DXVII. sous e que sie notificat que dins un mes primervinent aquella aje. E en cars que dins del dit mes no la haurà, que sie procehit a [capció] de persona e béns de aquell.

||15v Die dominica .XIª. die septembris.

Anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quarto, die dominica .XIª. die septembris.

Fon aplegat e ajustat consell en lo palau comú de la dita vila per veu de Ramon de Belsa, corredor públich e crida de la dita vila, ab so de trompeta, en lo qual foren presents los honrats n’Andreu Sala, justícia, en Pere Moster, en Berenguer Serra Guillamó Feliu, jurats. Guillamó Padrells, Berthomeu Bosch, Arnau Roselló, Pasqual Miró, Guillem Bosch, Johan Godes, Jacme Alquècer, Ramon Masquefa, R(amon) Renovell, Bernat Cavaller, Johan Tauengua, Berenguer Moliner, Ruïç Pèriç de Cella, Domingo Ferrer, Guillamó Padrells, Domingo Maurell, Pere Palau, Berenguer Marbruscha, Johan Ortoneda, Guillem Trullols, Arnau Sala, <consellers>.

En lo qual consell fon proposat per los dits honrats jurats que com la vila hagués ordenat que fos manat a·n Bernat Pinell que hagués la absolució dels .XXXIM.DXVII. sous, .VII. diners, et lo dit en Bernat Pinell se sie profert ab scriptura de anar al senyor duch per haver la dita absolució, si li serà dats diners per a missió e li seran dats los encartaments, dels quals encartaments fall lo encartament del sensal de mossén en Pere d’Artés, lo qual censal no és quitat, et lo qual se à quitar per les fermances d’en G(uillem) Andreu. Per ço, dixeren que u notificaven al consell que y acordàs lo que de bé fos. Lo consell, vista e regoneguda la present proposició, acordà que·l dit en Bernat Pinell sie amonestat que haje la absolució per aquell promesa dins lo temps a·quell donat per lo justícia; en altra manera, que sie procehit contra aquell a capció de persona e béns. Quant és al sensal que fa a quitar e haver l[o]s encartaments del sensal ||16r de Moster e·n Pere d’Artes e allò hajen a pagar les fermances d’en Guillem Andreu, que de continent sie feyta execució en aquells per lo síndich segons són obligats,⁴⁴ en manera que·l sensal sie quitat e los encartaments haüts. En altra manera, que sie imputat a·n Berenguer Guitard, síndich, \tots dans interés que per la dita rahó la dita universitat haurà e sostendrà e haver [a fer] béns d’aquell/, et que en Berenguer Moliner don e delliure los⁴⁵ encartaments al dit en Bernat Pinell ab carta pública. Fon intimat a·n Berenguer Guitard e dix que no u acceptave, emperò, que y farie son fort en tant quant en ell serie volunterossament si a ell seran dats los encartaments.

Lo consell, per profit de la cossa pública, ordenà que null hom strany ni privat no sie tant ussat que se’n gos portar del tarquim de la bassa ne ent<r>ar⁴⁶ per abeurar en aquella sobre lo tarquim, sinó per lo abeurador allí on lo tarquim no és possat, sots pena de .V. sous, la meytat al comú, l’altra meytat a la senyoria, e que nengun no·n puxe regar arbres ni vinyes sots la dita pena.

Ítem, lo consell volch e ordenà que·ls béns los quals se venen d’aquells qui deuen deutes a la vila sien venuts per los jurats a [...]s o a espera, a conexença d’aquells, a persones que aseguren bé ab asegurament bastant.

Lo consell, per profit de la cossa pública, manà a·n Pere Moster que do[ne]⁴⁷ \a·n Bernat Cavaller tres florins per un alà e a·n Ramon Spàrech e a·n Johan Pintor .VI. florins/ per comprar alans per als porchs senglars.⁴⁸ Emperò, que no·ls venen ni·ls puxen prestar a nengú ne servir sinó en la caça de la vila.

||16v Aquestes scriptures dejús scrites foren delliurades per en Berenguer Moliner, del feyt de les rendes, al dit Bernat Pinell.

Primo, dos translats autèntichs dels empenyoraments feyts de les dites rendes.

Ítem, los proceses feyts ab en Bernat Guasch, comissari subdelegat d’en Bernat Amil.

Ítem, tot lo primer compte ab ses cauteles e ses àpoques.

Ítem, lo segon compte ab ab ses àpoques e cauteles; emperò, fall la àpoqua de mill sous de la dona na Elichsén, muller quondam d’en Francesch Anrich.

Ítem, lo compte tercer ab ses àpoques e ab ses cauteles.

Ítem, lo quart ab ses àpoques e cauteles.

Ítem, lo quint ab ses àpoques e ses cauteles.

Ítem, lo compte sisè ab ses àpoques e ses cauteles.

Ítem, lo compte setè ab ses àpoques e ses cauteles.

Ítem, lo compte .VIII. ab ses àpoques e ses cauteles.

Ítem, lo compte .IX. ab ses àpoques e ab ses cauteles.

Ítem, lo compte .Xe. ab ses àpoques e ses cauteles.

És ver que·n fall lo quitament lo qual la vila donà en quitar de mossén en Pere d’Artés.

Ítem, enaprés reebé una carta del senyor duch en la qual mane que aquell qui tindrà la administració de les rendes haje de salarii .CCC. sous.

Ítem, se’n porte la sua comissió, la qual fon feyta en Leyda.

Ítem, se’n porte una carta del dit senyor en la qual lo dit senyor confese que ha reebuts los dits .XXXIM.DXVII. sous, .VI. diners.

Ítem, se’n porte les cartes de les vendes de les rendes.

||17r Fon proposat en consell per n’Arnau Alarich, vehí de la dita vila, que com ell sie en peytes gran quantitat de liures peyteres, specialment per les margals, les quals són perdudes, e sobre altres béns que altri peyte, e peyta’ls ell, per ço dix que pregave al consell que u regonegués e que li fes justícia e misericòrdia. Lo consell acordà e comanà lo dit feyt als jurats, que veesen e regoneguesen lo present feyt \ab alcuns prohòmens/ e que li fessen justícia.⁴⁹

Die mercurii, .XXVIIIª. die mensis septembris.

Anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quarto, die mercurii .XXVIIIª. die mensis septembris.

Fon aplegat e ajustat consell en lo palau comú de la vila de Castelló en lo qual consell foren presents los honrats n’Andreu Sala, justícia, en Pere Moster, en Berenguer Serra, \jurats/. en Johan Tauengua, Ruïç Pèriç de Cella, Guillem Trullols, maestre Berenguer Guitard, Domingo Ferrer, Guillamó Miquel, Anthoni Curúbies, Pere Ribaroja, Pasqual Miró, R(amon) Masquefa, Domingo Renovell, Guillamó Padrells, Guillamó Ripoll, Pere Sanxis, Guillamó Rubert, Berenguer Marbruscha, Pere Palau, Bernat Cavaller, Andreu Sala, Johan d’Alçamora, Pere de Montpalau,⁵⁰ Berenguer Moliner, consellers.

||17v Primo, fon proposat per los honrats jurats de la dita vila que com alcuns facen barata de vi ab blat, e per vigor de la barata se sobrepuje lo for ordenat en lo blat, per ço dixeren que u notificaven al consell que y provehís per manera que de bé fos. Lo consell acordà que tot hom puxe baratar vi ab forment, exceptat emperò que aquell qui volrà baratar no afor lo blat ans sie aforat ja per altre, e que·s vene comunament a·quell for sens frau e aquell qui contrafarà que pach per pena .LX. sous, la terça part al senyor duch, la terça al acusador, la terça⁵¹ al mustaçaf, e que en açò puxe esser feyta inquisició.

Ferma d’en Pere de Begues, batle, sau dret de senyor.

Ítem, fon proposat per los dits honrats jurats que com l’onrat Bernat Amil, de la tresoreria del senyor duch, los haje dit que com la universitat de la dita vila tingue les rendes en penyora del dit senyor, e l’onrat en Berenguer de Soler li haje dit que·l deje certificar del feyt de les dites rendes, com ni per qual manera stan ni en quiny punt. Per ço, dixeren que u notificaven al consell que acordàs quinya ni qual resposta li serie feyta. Lo consell dix que ell havie pagada la dita quantitat a·n Bernat Pinell, comissari del senyor <duch>, de la qual quantitat té àpoqua, e que li sie mostrada la àpoqua.

||18r Ítem, fon proposat per los dits honrats jurats que com l’onrat consell haje ordenat e manat a·n Berenguer Guitard, síndich, que fes execució en les fermances de les rendes e procehís a capció de persona de aquells per la qual rahó les fermances són absentades, e per la absència de aquells los afers de aquells de tot en tot valen fort menys,⁵² e a ells hajen parlat que deje ésser sobresehit a la capció de la persona de aquells sens prejuhí del dret de la dita universitat⁵³ dementre que al consell plàcie. Per ço, dixeren que u notificaven al consell.

Lo consell acordà que a la capció de les persones sie sobresehit sens prejuhí del consell; quant és la execució, que sie feyta, emperò que no sien delliurats los béns tro altre manament haje lo síndich del consell.

Ítem, fon proposat per los honrats jurats que com lo consell hagués prorogat als carnicers que tallasen a .XIII. lo moltó, e lo cabró a .IX. diners, e les carns ne sien ja anades e los carnicers del cabró haje<n> dit a ells que és fort perdent, per ço dixeren que u notificaven al consell que y acordàs a quiny for talaven ni quiny no. Lo consell acordà que si·ls carnicers volen asegurar,⁵⁴ \que talen lo moltó a .XIII. e cabró a .XI./. En altra manera, que tallen segons València, romanent los stabliments del bo<a>lar e del orta en sa força e valor.

||18v L’onrat consell, per profit de la cosa pública, stablí e ordenà que·l almodiner qui ara és e per temps serà mesur lo blat personalment e que alcun altre no·l gos mesurar sots pena de .XX. sous partidors, la terça part al senyor duch e la terça al acusador e la terça al mustaçaf. E que·l almodiner no puxe ésser corredor et que haje star contínuament a mesurar lo blat sots la dita pena.

Ítem, fon proposat en consell per en Domingo d’Aura que com ell descorregue en la céquia d’en Maçana⁵⁵ los scorims de la sua caldera, per ço⁵⁶ que supplicave al consell que li plàcie dar licència de discórrer en aquella. Lo consell acordà que los jurats vejen la fahena e que vejen lo notament feyt ja sobre aquesta rahó, e que al menys dan li donen scorredor pagant-ho bé a coneguda dels dits jurats e de altres prohòmens.

Ítem, fon proposat per los dits honrats jurats que com en Ramon Miquel deman la imposició del sensal venut per la vila en nom del senyor duch, e l’onrat en Ramon de Soler sie tresorer del senyor duch, per ço dixeren que u notificaven al consell que y provehís. Lo consell acordà que·l síndich sie tramés ab lo [procés] al dit ||19r honrat en Ramon de Soler per fer-li notificació dels dits afers.

Ítem, fon proposat en consell per los dits honrats jurats que com diverses scriptures sien degudes a·n Ramon de Paüls, dels proceses feyts sobre la demanda de la imposició que en Ramon Miquel demane, feytes, e per dos translats autèntichs feyts de la carta del empenyorament de les rendes per en G(uillem) Feliu e en Pasqual Ferrando, del dit senyor a la dita vila empenyorades, per ço dixeren al consell que, de ço que just fos, los fos feyt albarà. Lo consell acordà que sien tatxades e regonegudes per los jurats e que·ls sie feyt albarà de ço que serà jutjat. Enaxí que, regonegudes les dites scriptures, fon tatxat al dit en Ramon de Paüls per les dites scriptures .V. florins, e als dits en Pasqual Ferrando, Guillamó Feliu, per les dites cartes (en blanc) sous.

Com segons forma de furs de València e privilegis del regne sie usat e acostumat de elegir e crear mustaçaf, per ço, feyta proposició per los dits honrats jurats, l’onrat consell enantà a fer elecció de aquell en la forma següent ço és, que foren atrobats de més veus los honrats en Berenguer Moliner, Arnau de Peralta, Johan Tauengua, Pere de Reus, Domingo Ferrer, Guillamó Rippoll. Enaxí que, meses en .VI. redolins de cera, foren meses en un bací d’aygua e foren treyts tres redolins per un fadrí de poqua edat, los quals foren meses en poder del dit honrat batle e, meses e regoneguts per aquell, fon donat per l’onrat en Pere de Begues, batle, per mustaçaf del present any, l’onrat n’Arnau de Peralta, lo qual jurà e féu lo sagrament ordenat per furs e privilegis.

||19v Die mercurii, .Vª. die mensis octobris.

Anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº. octuagesimo quarto, die mercurii .Vª. die mensis octobris.

Fon aplegat e ajustat consell en lo palau comú de la vila de Castelló per veu de Ramon de Belsa, saig, crida e corredor públich⁵⁷ de la dita vila, ab so de trompeta per los lochs acostumats, en lo qual foren presents los honrats n’Andreu Sala, justícia, en Pere Moster, en Berenguer Serra, en Guillamó Feliu, jurats. En Pere Sanxis, G(uillem) de Rippoll, G(uillem) Trullols, Arnau Roselló, Guillamó Padrells, Anthoni Curúbies, Berenguer Masquefa, Monserrat Alquècer, Ruïç Pèriç, Domingo Maurell, Pere de Montpalau, Johan d’Alçamora, A(rnau) Sala, Domingo Ferrer, Johan Godes, Johan Barbarossa, A(rnau) de Peralta, Johan Ortoneda, Ramon Renovell, Domingo Çaera,⁵⁸ Berenguer Solà, Domingo Sanç, consellers.

Primo, fon proposat per los dits honrats jurats en lo dit honrat consell que com ells hajen haüda lletra del honrat General de la ciutat de València e del regne de aquella, \que data fuit Valencie .XXIIIª. die septembris presentis anni/, que dins .XV. dies dins lo present mes de octubre hajen dats .LVIII. lliures, .X. sous, tres diners, mealla, la qual letra fon lesta e explicada en lo present consell. Per ço, dixeren que u notificaven al consell que y donàs aquella endreça que fos justa. Lo consell acordà que·l síndich haje diners de alcuns diners qui·s deuen a la vila, \e/ que pach la dita quantitat e que haje cautela.

L’onrat consell manà ésser feyta letra per mi, en Pasqual Ferrando, a·n Berenguer Moliner, que bestragué tro en [.VIII.] florins a·n Berenguer Guitard, e al procés si·s [dexerà?] de regonéxer, lo qual procés és feyt per la imposició que demanave en [G]uillamó Miquel e companyons de aquell.

||20r Ítem, fon proposat en consell per l’onrat en Pere Moster, síndich e clavari de la dita vila, que com ell haje bestreyts al poal del pou Nou .XIII. sous, .VI. diners, e .V. sous a·n Erau per adobar aquell \lo poal/, e .XXI. sous, .VIII. diners per scriptures del feyt dels generoses ab alcunes mesions feytes, per ço dix que li sie feyt albarà. Lo consell acordà que li sie feyt albarà.⁵⁹

Ítem, fon proposat en consell per los honrats jurats que com la vila haje privilegi que·s puxe tenir fira dins cert loch, e sie stat acostumat de tenir en altre loch, ço és, en la plaça, e los jugadors al carer d’en Miró, per ço dixeren que notificaven al consell com ni per qual manera volie que fos tenguda la dita fira. Lo consell acordà que la fira fos tenguda llà on plaurà als tenidors <de> aquella.

Ítem, fon proposat per n’Anthoni Pegueroles que com ell tingue .L. florins de dar al síndich per ço que deu, e reste alcuna cossa del interesse, per ço dix que supplicave al consell que li fes gràcia del interesse e li fes absolució ell pagant sa part. Lo consell acordà que·l dit n’Anthoni, pagant ço que deu, \tots los .L. florins e interesse/, que li sie <feyta> absolució per lo síndich.

Ítem, fon proposat per los dits honrats jurats que com a ells sie dat a entendre que·ls de Paníscola leven leuda de les coses que sien portades e passades per Paníscola, e si<e> contra privilegis e libertats de la dita vila, per ço dixeren que u notificaven al consell que y provehís per manera que de bé fos. Lo consell acordà que·n sie scrit al honrat micer Berthomeu del Mas e que·n sie seguit lo consell d’aquell.

||20v Ítem, fon proposat per en Berenguer Solà que com ell tingués uns pochs de boregos e per la gran sequada no troben què menjar, per ço dix que supplicave al consell que li donàs licència de metre’ls en l’orta. Lo consell acordà que sien obligats a la vila e sie feyta l’obligació de aquella segons les ordenacions e stabliments de la vila, diu que li plau que y sien meses.

Ítem, fon proposat per en Lorenç Valentí que com a ell sien deguts .LX. sous de la terça \passada següent que finí a .VIII. de septembre proppassat/, per ço dix que li fos feyt albarà. Lo consell acordà que li sie feyt albarà.

Ítem, fon proposat per l’onrat maestre Arnau de Peralta, mustaçaf de la vila de Castelló, que com la vila lo haje elet en mustaçaf en lo present any, per ço dix que notificave al consell si volie que fos feyta gràcia de les penes e calònies axí com és acostumat. Lo consell acordà e dix que li plahie que fes aquelles gràcies que ben vist los serà.

Ítem, fon proposat per los honrats jurats que com peytes sien degudes axí per los generoses com per altres persones, les quals bonament sens qüestió gran no puxen ésser treytes, per ço dixeren ||21r que u notificaven al consell quinya ni qual manera ha tendrien. El consell acordà que les peytes sien treytes, les quals són degudes e és qüestió, per en Berenguer Guitard, síndich, hivaçosament e sens alcuna triga, fahent execució axí en los béns mobles com en los seents. Et en cars que lo síndich serà nechligent o remís, que sie imputat a ell. Fon notificat a·n Berenguer Guitard, síndich.

Ítem, fon proposat per los honrats jurats que com en Pere de Begues deje .M. sous los quals en Berenguer Serra diu haver de aquell, los quals .M. sous són de les rendes del senyor duch, per ço dix que u notificaven al consell. Lo consell acordà que en Berenguer Serra sie amonestat que trague aquells⁶⁰ e que sie amonestat que bestrague en les mesions de haver aquells. En altra manera, que serie imputat a ell. Quant és de les messions, que si és conegut que la vila les deje pagar, pagar-ho ha.⁶¹

Lo consell volch e ordenà que pus en Bernat Pinel no ha haüda la absolució dels .XXXIM.DXVII. sous dins lo termini a aquell donat, que sie procehit a capció de persona e béns de aquell en manera que la vila sie segura de aquell. E si alcuna cossa se perdie per ignorància, que sie imputat al síndich e jurats. Los jurats dixeren que protestaven que no y consentien. Lo consell dix que perseverave.

||21v Die mercurii, .XIXª. die octobris.

Anno a Nativitare Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quarto, die mercurii .XIXª. die octobris.

Fon aplegat e ajustat consell en lo palau comú de la vila de Castelló⁶² per veu d’en Ramon de Belsa, saig, crida e corredor públich⁶³ del consell de la dita vila, en lo qual foren presents los honrats en Berenguer Sala, justícia, en Pere Moster, en Berthomeu de Bues, Berenguer Masquefa, Guillem Feliu, jurats. En Johan Tauengua, Bernat Cabeça, Guillem Trullols, Guillem de Rippoll, Ruïç Pèriç, Pere Renovell, Johan d’Alçamora, Arnau Roselló, Anthoni Curúbies, Berenguer Marbruscha, Pasqual Miró, Bernat Cavaller, Monserrat Alquècer, Pasqual Godes, Bernat de Belda, Arnau Sala, Pere Palau, Domingo Maurell, Domingo Sanç, Johan d’Alçamora,⁶⁴ Berenguer Moliner, conseller<s>.

En lo qual consell fon proposat per lo molt honorable mosén en Ramon de Soler, tresorer del molt alt senyor duch de la dita vila, que com la vila tingue enpenyorades les rendes del senyor duch, per vigor de la qual penyora han reebudes grans quantitats de diners dels quals la universitat e alcuns singulars se són servits, e sie cossa justa que pus la universitat e singulars se’n són⁶⁵ servits, que de ço que tenguts sien al dit senyor se avinguen ab ell, e axí matex per les onces que la vila ha abatudes de la lliura del peix,⁶⁶ la qual cossa fer no podie, ans lo senyor duch se ||22r puxe encarregar en la dita universitat Pere Mir, que ell entenie bé per conportar la vila, e que de tot fessen una cossa e que se avinguesen ab ell. En altra manera, que ell haurie a fer en los afers ço que justícia [donàs].

Lo consell acordà que com segons relació del honrat en Bernat Pinell, missatger⁶⁷ tramés al \dit/ senyor duch, lo dit senyor haje promès fer absolució a la dita vila de tots dans e interesses, e lo dit en Bernat se sie obligat haver aquella dita absolució que·l consell pus dat e delliurat ha ço que té del dit senyor, e lo dit senyor a promès fer aquella dita absolució e lo dit en Bernat haver aquella, que no darien res com de bona rahó no·n sien tenguts, parlant ab reverència, del dit mossén en Ramon de Soler, e que·l dit en (sic).⁶⁸ En altra manera, que si la dita absolució no havie, que sie imputat al dit en Bernat e sos béns. Quant és al feyt de les onces, que sie supplicat que u deix lexar; en altra manera, que ab justícia sie defés.

||22v Posthea die mercurii, .XXVIª. die octobris anno presenti, jurat l’onrat en Johan Tauengua per lochtinent del honrat en Berthomeu de Bues,⁶⁹ jurat de la dita vila, en poder del honrat en Pere de Begues, batle, e en presència dels honrats n’Andreu Sala, justícia, en Pere Moster, Guillamó Feliu, jurats.

Die martis, .VIIIª. die no<v>embris.

Anno a Nativitare Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quarto, die martis .VIIIª, die novembris.

Fon aplegat e ajustat consell en lo palau comú de la vila de Castelló per veu de Ramon de Belsa, crida de la dita vila, ab so de trompeta per los lochs acostumats, en lo qual foren presents los honrats n’Andreu Sala, justícia, en Pere Moster, en Berenguer Serra, en Guillem Feliu, jurats. En Berenguer Moliner, A(rnau) de Peralta, Berenguer Guitard, Guillamó Padrells, Ramon Masquefa, Bernat Bosch, Pasqual Miró, Pere Ribaroja, Guillamó de Rippoll, A(rnau) Sala, Guillamó Gomar, Domingo Ferrer, Johan Barbarossa, Johan Tauengua, Domingo Maurell, Pere Sanxis, Roïç Pèriç, \Johan/ Godes,⁷⁰ Berenguer Celma, Bernat Pelegrí, Ramon Galter.

En lo qual consell fon proposat per los dits honrats jurats que com en Pere de Copons, en nom de procurador de mossén en Pere d’Artés, haje request als dits jurats que paguen .M. sous de cens \de aquell censal/ que la vila manlevà per obs del senyor duch, e los quals .M. sous an a pagar les fermances d’en G(uillem) Andreu. Per ço dixeren que u notificaven al consell que y proveís de manera que de bé fos. Lo consell acordà que la execució sie feyta encontinent e de feyt dels dits .M. sous \e en la part [sert]/, e que enterat lo síndich hi don recapte en manera que·ls dits .M. sous sien pagats.

||23r Fon proposat en consell per lo honrat en Pere Moster, jurat, que com ell haje dat de servi gallines [per] al molt honrat en Ramon de Soler, tresorer del senyor duch, lo qual servi sobrepujave del .VIII. sous, .VI. diners; que·n d’altra part haje dats .M.CLXX. sous, .III. diners, mealla al feyt del departiment del General, e .XXI. sous a·n Guillamó Feliu, qui aportà aquella a València, e .XII. diners [de la] àpoqua;⁷¹ e haje dats a·n Ramon Spàrech \per la scrivania/ .XXXVII. sous, e dos sous .VI. diners al savi qui u acordà; e .IIII. sous per ferrar lo poal del pou Nou. Per ço dix que li \fos feyt albarà. Lo consell acordà que li plahie./

Ítem, fon proposat en consell per los honrats jurats que com en Ferran Lòppez los haje pregat que fos vista la sua cèdula en ço que ere fort encarregat, e ells hajen vista la cèdula e lo dit en Ferran Lòppez deje peytar .XXXVI. lliures com⁷² los seus béns puxen a .LXXII. lliures e de la meytat sie feyta gràcia a·quell axí com a generós. E aje pregat e suplicat al dit consell que li fes gràcia⁷³ \alcuna [sguardant] [...] passat per ell en[...] e de present per llur [auctoritat] no pot ni [porie] supportar los càrrechs/. Per ço dixeren que u notificaven al consell.⁷⁴

Lo consell acordà que li sie feyta gràcia⁷⁵ \e que pach per .XXX. lliures complidament la peyta; emperò, que totes les .LXXII.⁷⁶ lliures li sien scrites per raon del quitament, e que·l dit en Ferran Lòppez pach tantum les dites .XXX. lliures e açò aytant com al consell plaurà, sen prejudici del dret de la dita universitat e del dit en Ferram Lòppez ni de la sua generositat. Lo qual consell fon intimat per los dits honrats jurats al dit en Ferran Lòppez, lo qual respòs que li plahie, emperò, que protestaven que tot li romangués salvu e conservat per rahon de la sua generositat e que alcun prejudici no li fos feyt en son dret.

Testimonis: en Johan Tauengua e en Guillamó Marqués(?).⁷⁷

Ítem, fon proposat en consell per los honrats <jurats> que com ací en la dita vila sie un bon hom ferrer e menescal, e vulle star ací si la vila li fa gràcia e [mercé] de .XX. florins,⁷⁸ e starà per .V. anys. Per ço dixeren que u notificaven al consell què y farien. Lo consell acordà que·ls jurats afermen aquell a .V. anys e que per tots los dits .V. anys li sien dats .C. sous.

||23v Lo consell acordà que sie feyt albarà als guardians \del terme/ en quant [...] de la última paga.

Lo consell acordà que·l síndich face execucions en los béns d’aquells qui són obligats a la vila ni deuen deutes a la vila, e trague los béns d’aquells per obs de la vila ab consell dels jurats e d’alcuns prohòmens.

Die veneris, .XIª. die novembris.⁷⁹

Anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº. octuagesimo quarto, die veneris .XIª. die novembris.

Fon aplegat e ajustat consell en lo palau comú de la vila de Castelló per veu de Ramon de Belsa, ab so de trompeta, en lo qual (sic) per los lochs acostumats, en lo qual foren presents los honrats n’Andreu⁸⁰ Sala, justícia, en Pere Moster, Berenguer Serra, Guillamó Feliu, jurats. En Domingo Ferrer, Guillamó Padrells, Bernat Cavaller, Pere Ribaroja, Guillamó Miquel, Ramon Masquefa, Johan Godes, Jacme Alquècer, Pasqual Miró, Bernat Mut, Guillamó Gomar, Pere d’Alors, Anthoni Curúbies, Berenguer Marbruscha, Guillamó de Rippoll, Domingo Sanç, Ruïç Pèriç, maestre Arnau, A(rnau) Sala, Berthomeu Bosch, Domingo Maurell, <consellers>.

Fon proposat en consell per en Pere Borraç, pescador, que com lo peix bestinal sie vedat que no entre en la dita vila per la rahó e causa en lo stabliment contenguda, per ço dix que supplicave al consell que li fos feyta gràcia a ell e als altres de metre tots pexes en la dita vila. Lo consell volch e ordenà que·ls pesca||24r dors puxen metre tots los peixs que pescaran en la dita vila ab què·s obliguen portar tots los peixs que pescaran, \axí e·l terme com fora lo terme, e/ axí de Quaresma com de Carnal, sots pena de .LX. sous \partidors segons les altres penes del [...] e que·l terç del acusador no·n puxe ésser feta gràcia,⁸¹ e que tot hom puxe ésser acusador. En altra manera, en cars que·ls dits pescadors no·s volran obligar a portar los peixs, axí de Quaresma com de Carnal, que·l stabliment feyt sobre lo feyt de la bestina romangue en sa força e valor e que la present ordenació dur dementre que a la vila plaurà; emperò, si acusador no y haurà, que·l mustaçaf puxe levar la dita pena. Los quals peixs bestinal se puxe vendre axí com és acostumat.

Ferma d’en Pere de Begues, batle, sau dret de senyor.

Lo consell manà ésser feyt a·n Berenger Solà de .XXII. sous del pou d’en Guardiola, que li són deguts.⁸²

Die iovis, .XVII. die novembris, jurà per lochtinent de jurat per en Guillamó Feliu, en Domingo Maurell, vehí de la dita vila, en poder del honrat en Pere de Begues, present, e los honrats en Pere Moster, Guillamó Feliu, jurats.

||24v Die mercurii, .XXXª. die novembris.

Anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quarto, die mercurii .XXXª. die novembris.

Fon aplegat e ajustat consell en lo palau comú de la vila de Castelló per veu de Ramon de Belsa, ab so de trompeta per los lochs acostumats, en lo qual foren presents los honrats n’Andreu Sala, justícia, en Pere Moster, en Berenguer Serra, Guillamó Feliu, jurats. En Guillem Trullols, Guillamó de Rippoll, Ruïç Pèriç, Johan Ortoneda, maestre Arnau, Berenguer Guitard, Pere Renovell, Guillamó Gomar, Ramon Masquefa, Bernat Cavaller, Johan Godes, Pasqual Miró, A(rnau) Sala, Guillamó Palau, Bernat Mut, Guillamó Rubert, Berenguer Marbruscha, Pere Sanxis, Johan Tauengua, Johan d’Alçamora, Berenguer Moliner, Pere de Montpalau, consellers.

Ítem, fon proposat en consell per l’onrat en Guillem Miró que com ell entene que maestre Pere Castellot s’entén a mudar sa habitació fora la dita vila, per ço dix que pregave al consell que, atés que la terra no stà axí sana com se merexie, per ço dix que pregave al consell que fes per manera que una vegada aturàs lo dit maestre Pere e que·l afermàs a un temps gran, per tal que aquell se puxe heretar en lo dit loch. L’onrat consell volch e manà que maestre Pere Castellot sie refermat⁸³ a .X. anys e que haje haver specier per tal que la vila sie mils abu<n>dada d’especieria, lo qual afermament sie feyt sots les condicions del primer afermament e per aquell preu matex.

||25r Ítem, fon proposat en consell per los honrats jurats que com la vila tingue boalar, lo qual boalar [atengue los bestiars] de València, per ço dixeren que u notificaven al consell que y provehís de manera que de bé fos. Lo consell ordenà que sie [haüda] certificació, quiny ni qual manera serà tenguda en lo dit feyt, del⁸⁴ advocat que la vila ha, per [...] [que·l] feyt nos ere, e ço que serà atrobat, que sie seguit.

Ítem, fon proposat en consell per los honrats jurats que com ells hajen haüda una letra del molt alt e reverent bisbe de València, que lexen traure fusta de noguer per fer una gran e bella obra e·l cor de la Seu de València, la qual letra fon explicada⁸⁵ en consell, per ço dixeren que u notificaven al consell. Lo consell acordà que li sie dada licència de traure, en reverència del senyor bisbe, aquella fusta que⁸⁶ los vehins li volran vendre.

Ítem, fon proposat en consell per los honrats jurats que com la dona na Galina los haje supplicat que com ell<a> sie debilitada e no haje de què viure,⁸⁷ e haje supplicat que li facen gràcia de la peyta, per ço dixeren que u notificaven al consell. Lo consell acordà que li sie feyta gràcia de .L. sous de la peyta per cascun any, e açò a aytant com al consell plaurà.

||25v Ítem, fon proposat en consell per en Pere Bataller que com contesa e bregua sie stada entre en n’Anthoni d’Anyó e los Vilamanya, e vulle ésser amich e haver pau ab tot hom, per ço dix que supplicave al consell que y provehís per enantar que pau sie entre ells per ço que·l dit n’Anthoni puxe tornar en la dita vila. Lo consell acordà que dues bones persones sien eletes a levar la fahena de carrera, e aquell o aquells qui pau fer no volran que sien bandits de la vila segons la letra del senyor duch, e nomenà-y per prohòmens, ço és, en (en blanc).

L’onrat consell volch que la ordenació feyta sobre lo feyt del vi de la barata sie revocat, lo qual volch que sie revocat.

Lo consell de la vila de Castelló, per bé e utilitat de aquella, attenent haver ordenat bovalar e aquell designat per certs límits, afrontacions e designacions, en lo qual bovalar fon impossada pecúnia per ramat de bestiar, .XX. sous de dia e de nit .XXX. sous. Et consideran la pràticha⁸⁸ introduhida de les penes peccuniàries no ésser guardat e defés segons fer-se degere, per tal, haüda consideració del temps passat e volent provehir que d’aquí avant lo dit boalar sie mils guardat e defés, stabliren e ordenaren que si bestiar alcú de qualssevol persones stranyes ni privades, de qualsevol ley, stament e condició sien, metran o metre faran bestiar alcú dins lo dit boalar amagada, e tolta la pena peccuniària de .XX. sous e .XXX. sous impossada, aquell aytal metent e tinent lo bestiar dins los límits del dit boalar sie encorregut en pena de dia que li puxen ésser preses e degollades una res e de nit dues reses, exceptat que no sien mardans o squellats, les quals reses sien les dues parts de aquell o aquella qui faran la degolla e la terça part als jurats qui de present són o d’aquí a avant seran, e ultra la dita degolla paguen lo da<n>y donat e messions que·s covendran fer per la dita rahó. Et de continent, lo dit bestiar hisque del dit boalar; en altra manera que·n sie e puxe ésser gitat e cascun vehí de la dita vila puxe fer la dita degolla que·l dit bestiar trobaran en lo dit bestiar (sic). E que alcú o alcuns, axí pastors com altres, no gosen ni presumesquen fer contrast o embarch alcú en fer la dita degolla sots pena per cascuna vegada de .LX. sous, lo terç al senyor duch e les dues parts a aquell o aquella qui la dita resistència o contrast serà feyt en la dita degolla, los quals trobants lo dit bestiar en lo dit boalar sien creeguts per son propri sagrament; emperò, en açò no sien enteses carnicers o altres qui segons stabliments del dit boalar és legut o permís (sic) metre bestiar en aquell. Retení lo consell a si que tota vegada que li plaurà puxe [cré]xer, remoure o enadir en lo dit stabliment; e si dupte o duptes alcuns exire sobre lo [dit] boalar e ordenació, sie determenat per lo justícia ab consell dels jurats.⁸⁹

||26r Anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quarto, die [...] die decembris.

Fon aplegat e ajustat consell en lo palau comú de la vila de Castelló per veu de Ramon de Belsa, crida e [corredor] públich de la dita vila, ab so de trompeta per los lochs acostumats, en lo qual foren presents los honrats n’Andreu Sala, justícia, en Pere Moster, en Berthomeu de Bues, en Berenguer Serra, en Guillem Feliu, jurats. En Johan d’Alçamora, en Berenguer Moliner, Johan Tauengua, Domingo Maurell, Andreu Sala, Pere Pintor, Guillamó Miquel, Berenguer Celma, Johan Barbarossa, Anthoni Curúbies, Bernat Pelegrí, Johan Godes, Montserat Alquècer, Bernat Mut, Domingo Ferrer, Berenguer Guitard, Berenguer Marbruscha, Bernat Cabeça, Guillem Trullols, Pere Ribaroja, Ramon Masquefa, Guillamó de Rippoll, Bernat Cavaller, consellers, maestre Arnau de Peralta.

Fon proposat en consell per los honrats jurats que com los guardians de la céquia hajen request ells que haje<n> albarà del guardianatje de la céquia, per ço dixeren que supplicaven al consell que·ls fos feyt albarà. Lo consell acordà que·ls fos feyt.⁹⁰

Ítem, fon proposat en consell per los honrats jurats que com⁹¹ en Gotèriç haje request que·ls (sic) sie feyt albarà dels pous, per ço dixeren que u notificaven al consell. Lo consell acordà que li sie feyt albarà.

Ítem, fon proposat en consell per l’onrat en Guillem Miró que aroços fossen feyts en lo terme a planter. Lo consell acordà que no·n fossen feyts com ja en temps passat per rahon dels arroços grans malalties fossen infeccionades en les jents.

||26v Ítem, fon proposat en consell per en Jacme Martí [...] [Berthomeu] Tàrrega que com la vila sie servida per [...] jutglars, per ço dixeren que supplicaven al consell que·ls fes què vestir. Lo consell acordà que·ls dits jutglars servisquen la vila de jutglars per un any e que hajen per vestir de ells .V. alnes de drap a cascun per vestir e servisquen la dita vila per un any.

Ítem, fon proposat en consell per los honrats jurats de la dita vila que com maestre Rodrigo, metge en medicina, sie en la dita vila e haje supplicat, en tant quant és natural de la dita vila, que li plàcie fer alcuna cossa de pensió e servirà aquella. Per ço dixeren que u notificaven al consell. Lo consell acordà que li sien dades .XV. lliures per un any.

Lo consell acordà e elegí en captador de Senta Maria, de la obra de aquella, ço és, en Pere Miquel, vehín de la dita vila, e manà⁹² a·n Johan Tauengua que donàs compte.

Com segons forma de furs e privilegis del regne de València sie ussat e acostumat de crear justícia tres jorns ans de la festa de Nadal, per ço, feyta proposició per los honrats jurats, l’onrat consell enantà a fer elecció de aquell en la forma sigüent, ço és que foren atrobats per més veus los honrats en Pere de Reus, en Bernat Cabeça, Francesch Tovarç, Berenguer Moliner, Guillem de Rippoll, Berenguer Guitard. Enaxí que, meses en sis redolins de cera foren meses en un bací d’aygua e foren treyts tres redolins per un fadrí de poqua edat, los quals foren meses en poder del honrat en Pere de Begues, batle. E regoneguts per aquell, fon dat per⁹³ justícia per lo dit batle l’onrat en Guillem de Rippoll, notari, lo qual jurà e féu lo sagrament en presència de tot lo poble lo jorn de la Nativitat de Nostre Senyor segons fur, a la qual elecció foren elets per prohòmens ço és maestre A(rnau) de Peralta, Pere Ribaroja, Domingo Maurell, Johan Tauengua.

||27r Lo consell acordà e donà licència e poder als honrats jurats que puxen fer vendre a cascun vehí los [blats que tenen], enaxí que almenys hi haje una botiga de blat per [...], puxen haver blat, e que·ls jurats, ab sagrament, [sàpien quant] blat ha en la vila. E que sie vedat de traure forment, ordi, paniç e dacça sots pena de .LX. sous [...]adors per lo mustaçaf, lo terç al comú, lo terç al mustaçaff e l’altre terç al senyor.⁹⁴

Ferma d’en Pere de Begues, batlle, sau dret de senyor.

Lo consell acordà que sie feyt albarà als consellers del justícia.

Lo consell acordà que sien dats dos florins als frares per pietança per a les beneytes festes de Nadal.

Die lune, .XXVIª. die decembris anno a Nativitate Domini .Mº.CCCº. quinto.

Anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº. octuagesimo \quinto/,⁹⁵die lune .XXVIª. die decembris .

Fon aplegat e ajustat consell en lo palau comú de la vila de Castelló per veu de Ramon de Belsa, crida e corredor públich de la dita vila, ab so de trompeta per los lochs acostumats, en lo qual foren presents los honrats en G(uillem) de Rippoll, justícia, en Pere Moster, en Berenguer Serra, en Guillamó Feliu, jurats. En Berenguer Moliner, Domingo Maurell, Johan Tauengua, Anthoni Curúbies, Pere Pintor, R(amon) Masquefa, Pere Palau, Pere Sanç, Guillamó Alquècer, Bernat Mut, Ruïç Pèriç, Domingo Ferrer, Pere Ribaroja, Guillamó Gomar, Guillamó Miquel, Guillamó Trullols, Domingo Renovell, Berenguer Marbruscha, Johan Godes, Bernat Bosch, Bernat Cavaller, Johan Ortoneda, maestre Arnau de Roselló, consellers.

En lo qual consell fon proposat per l’onrat frare Bernat Punyet, prior de Sent Agostí, que com ells preguen tot dia Nostre Senyor per lo poble e sien mendicans e no hajen de què viure, per ço dix⁹⁶ que supplicave al consell que li fes alcuna gràcia. Lo consell acordà que li sien dats dos florins.

||27v [Ítem, fon proposat] en consell per maestre Domingo Rodrigo que [com lo dit consell] haje acordat que a ell sien atorgats [.CCCC. sous], per ço dix que supplicave al consell que li fes de justícia cinquanta florins per cascun any e ell aturarà en la dita vila, e seguir-se’n ha, Déu volent, profit, ço és, que en tant quant dos metges hi haurà, aurà a fer cascun més mercat de ses medicines. Lo consell acordà que li sien dats los dits .CCCC. sous e no pus.

Ítem, fon proposat pre l’onrat en Guillem Miró que lo consell, per profit de la cossa pública, vulle acordar que·s face arroç almenys en la céquia de Almalafa. Lo consell, haüt sguard que en temps passat per los arroços grans infeccions són stades e morts en les jents, per ço dix que per res no consentiria que aroços fossen feyts.

Ítem, fon proposat per⁹⁷ en Domingo Lorenç, fuster, que com ell tingue fusta de noguer tallada, que plàcie al consell de dar-li licència de traure aquella per tal que·s puxe acórrer de ço del seu. Lo consell acordà que no y sie treyta fusta alcuna, ans sie servat lo stabliment./

||28r Fon proposat en consell per los honrats jurats que com ells facen execució en los béns dels Mirons \e altres obligats/, e si lo preu que [...] exirà, si vol que sie convertit en lo quitament [...], que la quantitat exida e exidora dels béns [sie] [...]⁹⁸ en quitar per lo síndich si baste [a quitar]⁹⁹ violari e mig violari. E si no y podie bastar, que sie delliurada als diputats e que·n sie feyt quitament e que·n sie feyta menció per ço que apparegue la quantitat en què n’és anada, [tan] que en levar la quantitat, lo síndich don fermances e que y oblich los béns de la vila.

Lo consell vo<l>ch que·l justícia face aquelles gràcies que benvist li serà segons forma del privilegi.

||28v Com segons forma de furs e privilegiis del regne de València sie ussat e acostumat de elegir e crear¹⁰⁰ \cequier/, per ço, feyta proposició per los honrats jurats, l’onrat consell enantà a fer elecció de aquell en la forma sigüent, ço és, que foren atrobats per més veus los honrats \en Bernat Cavaller, Bernat Mut, Johan Tauengua, A(rnau) Merí, Bernat Bosch, Pere de Reus/.¹⁰¹ Enaxí que, meses en sis redolins de cera, foren meses en¹⁰² un bací d’aygua e foren treyts tres redolins per un fadrí de poqua edat, los quals foren meses en poder del honrat en¹⁰³ \Guillem de Rippoll, justícia/, e regoneguts per aquell fon donat per \cequier/¹⁰⁴ per lo dit honrat \justícia/,¹⁰⁵ ço és, l’onrat en Bernat \Cavaller/,¹⁰⁶ lo qual jurà e féu lo sagrament en presència dels \honrats jurats en poder del dit honrat justícia/¹⁰⁷ segons forma de fur, a la qual elecció foren elets per .IIII. prohòmens, Berenguer Moliner, Johan d’Alçamora, Domingo Renovell, Anthoni Curúbies.¹⁰⁸

Ítem, semblantment fon enantat a fer elecció de secristà, ço és, que foren atrobats per mes veus en Berenguer Moliner, Johan Tauengua, Pere Miquel, Guillamó Trullols, Andreu Sala, Pere Cabrer. Enaxí que, meses en sis redolins de cera, foren meses en un bací d’aygua e foren treyts tres redolins per un fadrí de poqua edat, los quals foren meses en poder del honrat justícia e, regonegus per aquell, fon donat per secristà l’onrat en Berenguer Moliner ||29r lo qual jurà e féu sagrament [que bé e lealment si haurie, e foren elets per prohòmens [a la dita] elecció en Ruïç Pèriç de Cella, Guillamó [Padrells, Arnau Roselló,] Johan Barbarossa.

||29v Die dominica, .VIIIª. die ianuarii.

Anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quinto, die dominica .VIIIª die ianuarii.

Fon aplegat e ajustat consell en lo palau comú de la vila de Castelló per veu de Ramon de Belsa, saig, crida e corredor públich de la dita vila, ab so de trompeta per los lochs acostumats, en lo qual foren presents los honrats en Guillem de Rippoll, justícia, en Pere Moster, Berenguer Serra, Guillamó Feliu, jurats. Bernat Cabeça, Ruïç Pèriç, Johan Barbarossa, Johan Ortoneda, Berenguer Guitard, Guillamó Padrells, Arnau Roselló, Johan Tauengua, Domingo Renovell, Anthoni Curúbies, Pere d’Alors, Berthomeu Bosch, Ramon Masquefa, Domingo Ferrer, Pere Palau, Johan Godes, Berenguer Sala, Berenguer Marbruscha, Bernat Cavaller, maestre Arnau de Peralta, Pere Sanxis, Berenguer Moliner, consellers.

En lo qual consell fon proposat per (en blanc), vehí de València,¹⁰⁹ que com ell haje comprat alcun poch de blat special tro .XXV. kafissos de forment e tro .XXV. kafissos d’ordi, e ell lexe lo dit ordi en la dita vila, per ço dix que supplicave al consell que li donàs licència de portar lo forment a València. Lo consell acordà que en tant com en la vila ha gran carestia, que no li’n porie dar licència, e lo blat és stat comprat de vehins de la vila e collita de aquella.

En lo qual consell fon proposat per l’onrat en Pere de Begues, batle, que com ell haje acostumat de reebre la peyta dels juheus per son salari de la batlia, e ara la vila li contraste reebre aquella per vigor del empenyorament de les¹¹⁰ ||30r rendes del senyor duch, per ço dix que supplicave al consell que en reebre la dita peyta [alcun contrast] no li fes. Lo consell acordà que si·l batle haurà [carta] del senyor duch e de son [exceptar], e que ladonchs li p[...] [...] que [no u] consentrie.

Ítem, fon proposat en consell per los honrats jurats que com les imposicions¹¹¹ dejen fenir dins breus dies e de nou dejen ésser venudes, per ço dixeren que u notificaven al consell que y ordenàs com ni per qual manera seran encantades. Lo consell acordà que la imposició sie venuda al més de preu donant \a un any/, e assignaren-hi en prohòmens que y sien ensemps ab los honrats jurats, Johan Barbarossa, A(rnau) Merí, Bernat Cavaller, Domingo Ferrer, Domingo Maurell, Berenguer Guitard.

Ítem, fon proposat en consell per los dits honrats jurats que com alcuns qui porten forment, paniç e dacça demanen licència de traure civada, per ço dixeren que u notificaven al consell que y ordenàs de manera que de bé fos. Lo consell acordà que sie comanat a coneguda dels jurats e del mustaçaf.

Ítem, fon proposat en consell per los honrats jurats que com \per part d’en/ en Gill lo ferrer sie dit que ell se’n vendrà star ací si per la vila li serà feyta ajuda tro a .C. sous per portar la roba, per ço dixeren que u notificaven al consell. Lo consell acordà que li sie<n> dats .C. sous per ajuda de aportar la roba e que·n sie feyt albarà al síndich.

Del obrer de Santa Maria, lo consell acordà que y sie elet¹¹² en manobrer en Domingo Ferrer.

||30v Die iovis, .XIª. die ianuarii.

Anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quinto, die iovis .XIª. die mensis ianuarii.

Fon aplegat e ajustat consell en lo palau comú de la vila de Castelló per veu de Ramon de Belsa, saig, crida e corredor públich de la dita vila, ab so de trompeta per los lochs acostumats, en lo qual foren presents los honrats \en Guillem de Rippoll, justícia/, en Pere Moster,¹¹³ en Berenguer Serra, en Guillem Feliu, jurats. En Berenguer Moliner, en Bernat Cabeça, Berenguer Sala, Anthoni Curúbies, Berenguer Marbruscha, Bernat Mut, Domingo Sanç, Pasqual Miró, Ramon Masquefa, Guillem Trullols, Bernat Pelegrí, Guillamó Padrells, Bernat Cavaller, Domingo Maurell, Johan Tauengua, Johan Ortoneda, Johan Godes, Guillamó Gomar, Guillamó Miquel, A(rnau) Roselló, Johan Barbarossa, Domigo Ferrer, <consellers>.

Ítem, fon proposat en consell per en Francesch Serra que plàcie aquell de haver relació d’en Guillem Trullols e d’en Pere Reus sobre ço que demane a la vila, als quals per lo consell fon comanat.

En lo qual consell fon proposat per l’onrat en Bernat Pinell que com ell sie anat al senyor duch a la vila de Perpinyà, on aquell és, per haver difinició de les dates e reebudes de .X. anys passats per los quals¹¹⁴ la dita vila ha tengudes les rendes del senyor duch en penyora, e sobre lo dit feyt haje feyt son forç en¹¹⁵ haver aquella. Et lo senyor, sobre alcuns duptes feyts ||31r per \l’onrat/ en Bernat de Sors, de maestre Racional, lo senyor duch vulle e entene que·ls dits duptes sie [certificat e] per la vila tramés síndich a fer e oyir (sic) [...] de aquell, lo qual síndich sie llà on lo dit senyor serà per tot lo propvinent mes de febrer, sots pena de mill morabatins d’or segons que en cartes¹¹⁶ del dit senyor, les quals al dit honrat consell foren explicades. és contengut. Per ço, dix que ho notificave al consell que y provehís per manera que de bé fos. Lo consell acordà que sien trameses, per lo dit compte al dit senyor, en Bernat Pinell e en Berenguer Moliner, qui sap et saber deu los comptes, e que fos feyt sindicat bastant a aquells ab¹¹⁷ protestació que per lo present sindicat no sie feyt alcun prejudici a la dita universitat en la acció que ha contra lo dit en Bernat Pinell per raon d’aquells .XXXIM.DXVII. sous, .VII., diners, mealla, a ell per la dita vila delliurats, e que sien ordenats capítols a aquells los \quals/ no gossen passar la norma d’aquells capítols. Et que·ls dits en Berenguer Moliner e Bernat Pinell vajen dins temps ordenat per tal que la vila sie scusada de les penes en les dites cartes impossada (sic). Quant és als .XIIM. sous que són deguts pre lo sensal de mossén en Pere d’Artés, lo qual encara no és quitat, que sie feyta execució encontinent en les fermances e en los .IIIM.DCCC. sous d’en Pere de Begues de ço que fon fermança, la qual execució sie feyta per los jurats \e en Berenguer Guitard/, síndich, si e segons és acostumat en feyt de rendes e regalies de senyor¹¹⁸ per manera que·ls diners hivaçosament sien treyts.

Testimonis: Bernat Borraç, Johan Miquel.

||31v Ítem, l’onrat consell manà esser feyt albarà a·n Bernat Pinell lo qual és stat tramés al feyt dels comptes de les rendes del senyor duch, al qual mane ésser dat de diornal deu sous per cascun dia, e mane esser feyt albarà a·n Berenguer Moliner, de manament. Los quals dies són de la anada de Leyda, \.XX. sous dats,/ e de la anada de Perpinyà com partís a .XVI. de octubre e fos tornat a .X. de jener, que són .LXXXIIII. jorns, que són cent quatorze dies, a raó de .X. sous, són mill .C.XL. sous.¹¹⁹

L’onrat consell volch e ordenà que sien ordenats .IIII. bons hòmens los quals sien meses en .IIII. albarans, la un dels quals d’aquell qui exirà sie regidor e reebedor de les rendes del senyor duch, lo qual haje a dar compte al racional del dit senyor. E en cars que fora la vila havie anar per la dita rahó e lo senyor duch aquell no volie pagar, que la vila lo¹²⁰ pach suficientment a conexença del consell, en manera que sie guardat de dan. Et que aquell que elet serà sie forçat tenir la dita administració ab manaments penals e altres leguts destrenyiments, e noresmenys que sie tengut dar bones e suficients fermances tro en .XM. sous. Et que aquell qui serà elet sie tengut tenir la dita administració per dos anys e no pus, e que d’aquí avant sie mudat de dos en dos anys. Et fon elet en regidor per la forma desús dita, ço és, l’onrat en Pere Miquel.

||32r Die iovis, .XIXª. ianuarii.

Anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quinto, die iovis .XIXª. die ianuarii.

Fon aplegat e ajustat consell en lo palau comú de la vila de Castelló per veu de Ramon de Belsa, ab so de trompeta segons que és acostumat, en lo quan foren presents los honrats en Guillem de Rippoll, justícia, en Pere Moster, en Berenguer Serra, en Guillamó Feliu, jurats.

En Johan Ortoneda, Ramon Masquefa, R(amon) Renovell, G(uillem) Trullols, Johan Tauengua, Ruïç Pèriç, Domingo Ferrer, Pere Ribaroja, Johan Godes, Domingo Maurell, Bernat Bosch, Pere Palau, Guillamó Padrells, Berenguer Moliner, Berenguer Guitard, Berenguer Celma, Arnau Sala, Johan d’Alçamora, Arnau Roselló, Berenguer Sala, Bernat Cavaller, Berenguer Marbruscha, Guillem Miquel, Bernat Pelegrí.

En lo qual consell fon proposat per en Pere Miquel, mercader, que com l’onrat Bernat Amil, de la dispenseria del dit senyor, face cerquar los albarans de la batlia dient que alcuns albarans falten e face missionar¹²¹ als mercaders, la qual cossa és dan dels mercaders e altres de la dita vila, per ço dix que u notificave al honrat consell que y provehís de manera que de bé fos. L’onrat consell provehí e ordenà que y sien assignats prohòmens a parlar ab en Bernat Amil, e que no·s face contra fur ni privilegi, àlias que·l feyt sie defés per justícia, per manera que furs e privilegis sien servats. Et noresmenys, eligiren en missatgers per defendre los dits afers en Berenguer Moliner, en Johan d’Alçamora.

L’onrat consell provehí e ordenà que axí com en lo stabliment \del bovalar/ ha penes impossades de peccúnia, que sie feyta degolla sí e segons que·s serve a Murvedre.

||32v Ítem, fon proposat en consell per en Johan d’Alçamora que com l’onrat consell hagués ordenat que execució fos feyta contra ell e les altres fermances d’en Guillem Andreu, e ells no hajen a present la quantitat demanada, per ço dixeren que supplicaven al consell que·ls digués apear alcun temps de allò que·l puxe pagar.

L’onrat consell manà ésser feyt albarà a·n Ramon de Belsa de les rendes a vendre, de .X. sous, e de les imposicions .XV. sous.

L’onrat consell manà als jurats que facen servi a·n Bernat Amil per tal que ara e per a avant face bones obres a la dita vila, e açò a fer sien demanats alcuns bons hòmens ensemps ab lo justícia e jurats.

L’onrat consell manà ésser feyt albarà a·n Lorenç Valentí de .LX. sous los quals són deguts de la terça de .VIII. de jener proppassat per tenir lo pes de la farina.

||33r Anno a Nativitate Domini .Mº.CCCº.LXXXº. quinto, die martis .XXIIIIª. die ianuarii.

Fon ajustat e aplegat consell en lo palau comú de la vila de Castelló <per> veu de Ramon de Belsa, crida e corredor públich, ab so de trompeta segons que és acostumat, en lo qual consell foren presents l’onrat en Guillem de Rippoll, justícia, en Pere Moster, en Berenguer Serra, e en Guillem Feliu, jurats de la dita vila. En Johan d’Alçamora, Johan Tauengua, Anthoni Curúbies, Ramon Reno-vell, Pere d’Alors, Montserrat Alquècer, Domingo Maurell, Pere Rubert, Domingo Ferrer, Pasqual Miró, A(rnau) Sala, Ramon Masquefa, Bernat Pelegrí, Bernat Cavaller, A(rnau) Roselló, Johan Barbarossa, maestre A(rnau) de Peralta, Berenguer Guitard, Guillamó Padrells, Guillem Trullols, Berenguer Moliner, <consellers>.

Ítem, fon proposat en consell per los honrats jurats que com ells hajen haüda letra dels .M. sous que·s han a dar de pensió a mossén en Pere d’Artes e, si no paguen la quantitat, sien encorreguts en penes certes, hoc encara hajen a tenir hostatges en València¹²² e hajen requests a les fermances d’en G(uillem) Andreu que donen la quantitat, la qual cossa fer no volen. Per ço dixeren que u notificaven al consell.

Lo consell acordà que encontinent e de feyt sie feyta execució en los béns de les fermances, si e segons és acostumat en feyt de rendes e regalies de senyor e segons forma \de la [carta]/, axí de la pura sort com del annual?, en manera que·l se<n>sal sie quitat. Et axí matex, sie feyta execució en los béns¹²³ d’en Pere de Begues en lo interesse e en la quantitat que deu Pere Nàger de les rendes; en altra manera, en cars que la execució no faran, que sie imputat a ells, la qual execució sie feyta si e segons forma de la carta de les rendes per aquells comprades. Et ab la present l’onrat consell proteste que en cars que·ls jurats e síndich seran nechligents o remises, que tots dans, greujes e missions sien imputats als dits jurats e aquells puxen haver, emperò, loch e temps. Et en cars que hivaçossament la dita quantitat no pux<e> ésser haüda en la annual, que·l síndich hi bestrague tro en .CCL. sous sens prejuhii de la vila e que segons dit és sie feyta la dita execució. Et encontinent los dits jurats dixeren que·s [ofrien] de fer e de continuar \aquella/ e protestaven que no starà per ells.

||33v L’onrat consell manà ésser fet albarà a·n Berenguer Guitard [...] per [...] sous lo qual s’endreç a·n Berenguer Moliner.¹²⁴

L’onrat consell manà esser feyt albarà a·n G(uillem) Feliu lo qual sen dreç a·n \Berenguer Moliner/¹²⁵ de .IIII. sous per un translat de la carta que féu del arrendament d’en Guillem Andreu.

L’onrat consell manà a·n Berenguer Moliner que·l compte¹²⁶ de la administració per ell feyta de les rendes del senyor duch¹²⁷ don al \dit/ senyor, o a son tresorer, compte, en manera que la vila sie exempta de ço que per aquell és stat administrat.

Die martis, ultima die ianuarii.

Anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quinto, die martis ultima die ianuarii.

Fon aplegat e ajustat consell en lo palau comú de la vila de Castelló per veu de Ramon de Belsa, per los lochs acostumats ab so de trompeta segons que és acostumat, en lo qual foren presents los honrats en Guillem de Rippoll, justícia, en Pere Moster, en Berenguer Serra, en G(uillem) Feliu, jurats. En Johan d’Alçamora, en Berenguer Moliner, Berenguer Guitard, Anthoni Curúbies, Pere Palau, Johan Godes, A(rnau) Sala, Domingo Sanç, Ramon Masquefa, Pasqual Miró, Domingo Ferrer, Pere Sanxis, Domingo Maurell, Johan Tauengua, Johan Barbarossa, G(uillem) Trullols, Pere Pintor, Guillamó Gomar, Jacme Alquècer, Bernat Cavaller, Ruïç Pèriç de Cella, <consellers>.

||34r Fon proposat en consell per en Guillem Dezcoll, notari de cassa del senyor rey, que com ell haje servit la vila en lo feyt de les corts de Monçó e treballat en altres afers de la dita vila, per ço dix que pregave al consell que·n fos satisfeyt. Lo consell acordà que li sien dats los .XXX. florins acordats, àlias que no li’n sien dats res.

En lo qual consell fon proposat per los honrats en Guillem Miró, en Pere Moster, Berenguer Serra,¹²⁸ Guillem Feliu, jurats de la dita vila, que com per la gran carestia que Déu ha dada en la terra les jens van remolestes e no troben blat, et si blat per a menjar no trobaven leugerament, se porie enseguir alcuna occasió en la dita vila, ço que Déu no \vulle/. Per ço, dixeren que u notificaven al consell que y provehís de manera que \de/ bé fos. Lo consell acordà que sie feyta botiga de cent kafisos de mestal e aforà lo forment a raon de .LXXV. sous lo kafís, e l’aroç a raon de .XXIIII. sous lo kafís. Quant és del ordi, lo consell comanà als jurats que ensemps ab l’onrat en Guillem Miró vajen a veure e regonéxer los blats e vejen l’ordi e aquell aforen segons valrà, ensemps ab n’Arnau Sala, A(rnau) Merí,¹²⁹ Pere Palau, Domingo Ferrer, Berenguer Moliner, \Pere Sanxis/, prohòmens elets per l’onrat consell, en manera que les jents hajen provissió ab lurs diners. Et noresmenys, volch que la dita botiga sie comanada a·n \Berenguer/¹³⁰ Serra e a·n Pere Sanxis, los quals cascun tingue sa clau e que reeben los diners e aquells cascuna setmana paguen aquells dels quals hauran preses los blats, e açò juren que bé e felment s’i hauran. Et feyt lo diy mestal, que aquell sie venut en manera que·l \preu/¹³¹ \e/ missions de aquell sie carregat a·quell qui·l comprarà, en manera que la vila sie guardada de dan.

||34v Et noresmenys lo dit honrat consell stablí e ordenà que negun hom strany ni privat¹³² no sie tant gosat¹³³ que gos traure o fer traure alcun linatge de blats de la dita vila ni de son terme, ço és,¹³⁴ forment, ordi, arroç, paniç, dacça ni altre blat, figues, garofes, legums, e açò sots pena de .LX. sous e de perdre la bèstia, los quals sien partits en aquesta forma: lo terç a la senyoria, e lo terç al acusador e lo terç a la obra dels murs e valls. E que tot hom puxe ésser acusador, del qual terç del acusador no·n puxe ésser feyta gràcia ni mercé, e que de la dita ordenació, \confermant la crida feyta per la dita rahó/, sie feyta crida per la dita vila per tal que per alcun ignorància no puxe ésser al·legada.

Ferma d’en Pere de Begues, batle, sau dret de senyor.

Ítem, l’onrat consell stablí e ordenà que tot traginer, \moliner e senyors de molins/, qui traurà blat de la dita vila per molre, haje a fer sagrament que tota la moltura que de aquell blat traurà tornarà en la dita vila cascun dissapte per vendre als vehins de la dita vila sens alcun frau. En altra manera, que per los justícia e jurats los sie inibit de no traure, et que la present ordenació dur¹³⁵ dementre al consell plaurà, e açò sens prejudici del consell de la dita vila.

Ferma d’en Pere de Begues, batle, sau dret de senyor.

||35r Die dominica, .XIIª. die februarii.

Anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quinto,¹³⁶die dominica .XIIª. die februarii.

Fon aplegat e ajustat consell en lo palau comú de la vila de Castelló, en lo qual (sic),¹³⁷ per veu de Ramon de Belsa ab so de trompeta per los lochs acostumats, en lo qual foren presents los honrats en Guillem de Rippoll, justícia, en Pere Moster, Berenguer Serra, Guillamó Feliu, jurats. En Berenguer Moliner, en Pere Sanxis, Bernat Cabeça, Ruïç Pèriç, Ramon Masquefa, Johan Godes, Domingo Bosch, Bernat Bosch, Johan Tauengua, Johan Barbarossa, A(rnau) Roselló, Jacme Alquècer, Ramon Renovell, Berenguer Marbruscha, Berenguer Guitard, Pere d’Alors, Johan d’Alçamora, Pere Ribaroja, Domingo Ferrer, Bernat Pelegrí, Pere Palau, Guillamó Miquel.

Ítem, fon proposat per en \Lorenç/¹³⁸ Valentí que com a ell sien deguts .LX. sous de la terça de .VIII. de jener per tenir lo pes de la farina, per ço dix que supplicave al consell que li fes albarà.¹³⁹

Ítem, fon proposat en consell que com lo consell haje ordenat que en Berenguer Moliner e en Bernat Pinell vajen al senyor duch per dar compte e ajen a ésser dins per tot lo mes de febrer al senyor duch sots certa pena, e ell no haje diners¹⁴⁰ que·ls don, per ço dix al consell que li donàs recapte ab què donàs diners a·quells; en altra manera, protestave que per ell no stà. Lo consell acordà que sien dats diners a·n Berenguer Moliner¹⁴¹ \tro en .L. florins/ per lo síndich, e que si no·n té, que·ls manleu e que li sien dats aquell de qui·ls malevarà dels diners de les rendes del dit senyor. Quant és del feyt d’en Pinell, que sie monestat e que no li sien dats diners ni mealla, e si anar no y voll, que·n sie forçat e que li sien dats capítols, als quals sien a fer los jurats Johan d’Alçamora, maestre Arnau, Berenguer Guitard, Johan Tauengua.

Ítem, fon proposat en consell¹⁴² per en Pere Moster que com ell haje dats .XL. florins a un bon hom que·ns fes bo sobre lo compte de les rendes, per ço dix que li fos feyt albarà. Lo consell acordà que li plahie.

||35v En Bernat Çabata dix que com ell pledeig ab la vila sobre la imposició que demanen del sensal que fon encarregat per a obs del senyor duch, per ço dix que y renunciave e que·l consell ne fes ço que li plagués, com d’ara a avant no entenés res demanar.

Ítem, fon proposat en consell per l’onrat en Pere Moster que com ell haje dats .CCL. sous per lo sensal de mossén en Pere d’Artés, lo qual an a pagar les fermances, per ço dix que li fos feyt albarà. Lo consell acordà que li fos feyt; emperò, que per la present paga no·n sie feyt alcun prejudici a la dita universitat ne innovació de contracte ne altre acte novell.

Ítem, lo consell acordà que sie feyt albarà a·n Pere Moster de (en blanc) sous que ha bestreyts pre haver translat del compte que fon feyt del sensal del senyor duch an Pere de Tous. Lo consell acordà que li plahie.¹⁴³

Lo consell acordà que·ls vehins de Benicàcim puxen traure blats a llur menjar ab licència dels jurats, fahent sagrament que·ls volen a son menjar.

Ítem, fon proposat en consell per los honrats jurats que com ell<s> hajen preses alcuns blats e feyt mestal d’alcuna partida, et los¹⁴⁴ blats sien tornats en mercat e baxats de for, per ço dixeren al consell¹⁴⁵ que fos tenguda manera. Lo consell acordà que sie dat a les flaqueres a pastar en manera que la vila no y perde res.

||36r Lo consell acordà que sobre ço que demane en Francesch Serra sie mès en poder d’en Trullols, d’en Pere de Reus e d’en A(rnau) de Peralta.

Die veneris, .XVIIª. febroarii dicti anni.

Anno a Nativitate Domini .Mº.CCCº.LXXXº. quinto, die veneris .XVIIª. febroarii.

Fou plegat (sic) e ajustat consell en lo palau comú de la vila de Castelló en lo qual, per veu de Ramon de Belsa ab so de trompeta per los lochs acostumats, en lo qual foren¹⁴⁶ presents los honrats en Guillem de Ripoll, justícia, en Pere Moster, Guillem Feliu, \jurats/. En Johan Tauhenga,¹⁴⁷ en Berenguer Moliner, en Johan d’Alçamora, Arnau Sala, Berenguer Celma,¹⁴⁸ Domingo Ferrer, Johan Ortoneda, Johan Godes, Guillamó Gomar, Berthomeu Bosch, Anthoni Currúbies, n’Arnau de Peralta, Ramon Masquefa, Pere Ribaroja, Guillamó Miquel, Bernat Mut, Bernat Bosch, Johan Barbarossa, Pere d’Alors, Ramon Renovell, Guillamó Padrells, Bernat Cabeça,¹⁴⁹ Guillamó Rubert, Domingo Maurell, \Domingo Sanç/, Ramon Galter, Roïç Pèriç de Cella,¹⁵⁰ Guillamó Trullols, Arnau Roselló, consellés.

Fon proposat en lo consell per en Bernat Miralles que com a ell fassen pagar e peytar los seus forns més que als altres senyors de forns, per ço que supplicave al consell que sobre lo dit feyt li degués fer justícia, ço és, que no peyt ne pach més peytes que los altres senyors de forns.

L’onrat en Guillem de Ripoll, justícia de la vila de Castelló, a instància e requisició dels dessús dits e nomenats jurats e consellers ||36v manà a·n Pere Miquel, elet per lo dit consell en regidor e reebedor de les rendes del senyor duch, en pena de mill morabatins d’or applicadors als còfrens del senyor duch¹⁵¹ la meytat e l’altra meytat al consell e universitat de la dita vila, \si acusats seran per lo dit consell/, que reebe la administració e regiment dessús dit e enseguisque sobre aquell la dita ordenació e ordenacions e manaments feyts e fahedors per lo dit consell.

E encontinent, lo dit en Pere Miquel dix que, temén les penes a ell imposades per lo dit justícia, que ere apparellat de enseguir la dita ordenació \e ordenacions/ e fer la dita administració sí e segons que és o serà ordenat per lo dit consell e universitat. Emperò, que si dins los dos anys del dit regiment serà demanat o manat donar compte a racional, que aquell és apparellat de donar, ell emperò \ésser/ guardat lo dampnatje e no aprés.

E lo dit consell, no acceptan la dita protestació, dix que si ans o aprés del dit temps lo compte serà demanat e serà necessari aquell donar a racional, que·l dit en Pere, per donar aquell dit compte, no contrastant que haje donat aquell al consell, haje anar al dit racional e donar aquell. Emperò, que tota vegada lo dit en Pere sie guardat de dan segons la ordenació per què és stat elet. Feyta a .XI. de giner del any present.

Et lo dit en Pere Miquel dix que no y consentie sinó dins los dos anys.

Et lo dit consell dix que, demanat o no, que finits los dos anys haje donar lo dit compte a racional o a hom ||37r per aquell \o a altre havent poder de donar e reebre aquell./ emperò, que·n sie tota vegada guardat de dan. E en cars que·l racional o altra persona havent loch reebre no volie lo dit compte, que en lo dit cars fos tengut dar lo dit compte al consell e fer a aquell absolució.

Lo consell acordà que·n Guillem Trullols, Bernat Cabeça, Domingo Maurell, maestre Arnau de Peralta e en Johan d’Alçamora, fossen assignats en hoir lo compte d’en Berenguer Moliner.

Sie feyt albarà a·n Bernat Pinell, lo qual anà a València per haver translat dels contractes del noble en Pere Boyll e d’en Alpicat, e stech .VIII. jorns, a raon de .X. sous,¹⁵² .LXXX. sous. Ítem, de altra part que donàs a·n Johan Robiols, notari, per una àpoqua que reebé d’en Galceran d’Oragues?, .II. sous. Ítem, d’altra part, que donàs a·n Bernat Frexenet, de la scrivania del senyor duch, per un translat que féu dels comptes, .XVI. sous, .VI. diners. Ítem, que donàs a·n Berthomeu de Vilalba, per lo translat del contracte del noble en Pere Boyll, .XI. sous. Ítem, a·n Francesch Pellicer, per lo translat de la venda que n’Alpicat féu a·n Jacme Ferrer, .VII. sous. Ítem, per .VI. jorns que stech a València per mostrar a·n Bernat Amil la àpoqua feyta per lo senyor duch dels .XXXIM.DC.XVII. sous, .VII. diners, mealla, lo qual dit en Bernat Amil havie scrit que si mostrada no li ere farie la execució contra¹⁵³ la dita universitat per los dits .VI. dies .LX. sous, les quals quantitats cent .LXXVII. sous, .VI. diners.¹⁵⁴

Ítem, sie feyt albarà al dit en Berenguer Moliner de dos florins pagats a·n Bernat Arnau, notari, per rahon de la anada que féu a Benicàcim hon ere la carta dels .IIIIM. sous sensals d’en Pericó de Tous e per fer lo dit translat, com stigués dos dies, per tot .XXII. sous.

||37v Ítem, fon manat albarà a·n Berenguer Moliner de .CC.XX. sous per .XXII. dies que en Bernat Pinell stech entre anar e star a Leyda al senyor duch per haver provisió de la execució que en Bernat Amil o en Bernat Guasch, subdelegat d’aquell, feye contra la dita universitat de la [intima]ció de les rendes que la vila té empenyorades del dit senyor duch.¹⁵⁵

Ítem, lo consell acordàs que fos feyt albarà a·n Pere Miquel, administrador de les rendes del senyor duch per lo consell ordenat, que don e pach a·n Berenguer Moliner, dels diners de les rendes, cinquanta florins per missions del viatje que fa al senyor duch ensemps ab en Bernat Pinell per finar lo compte de les dites rendes.¹⁵⁶

L’onrat consell manà esser feyt albarà a·n Guillem Dezcoll de .XXX. florins per totes coses, axí per star en les corts de Monçó com per tots altres treballs per aquell sostenguts per la universitat tro al present dia, e volch que·l sindicat de aquell sie revocat.

Anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quinto, die dominica .XXVª. die februarii.

Fon aplegat e ajustat consell en lo palau comú de la vila de Castelló¹⁵⁷ per veu de Ramon de Belsa ab so de trompeta en los lochs acostumats, en lo qual foren presents los honrats en G(uillem) de Rippoll, justícia, Pere Moster, Guillamó Feliu, Pere Sanxis, A(rnau) Sala, Pere Strader, Berenguer Marbruscha, Guillamó d’Alors, Berenguer Rubert, Berenguer Celma, Guillamó Alquècer, Johan Godes, R(amon) Galter, Pere Sanç, Guillamó Padrells, Johan Barbarossa, Pasqual Miró, Berenguer Sala, Matheu Arnau, Bernat Cabeça, Ruïç Pèriç, Bernat Cavaller, Johan Ortoneda, consellers.

||38r En lo qual consell fon proposat per los honrats jurats que com los pescadors se [...]nyaren en tant quant tots no venen a un for, e la vila sie freturossa e minva de pexs, per ço¹⁵⁸ dixeren que u notificaven al consell que y provehís de manera que fos \de/ bé. Lo consell¹⁵⁹ acordà que·ls fossen dats a tot hom en general los fors següents: primerament, a pagell .VI. diners; peix negre .IIII. diners; muçola vera e ragada e agullado ubert scoat e smorrat .II. diners; peix ample pastril canell .I. diner, e que aquells pescadors qui trauran fora lo terme aporten tots los peixs en la dita vila qui pescaran; àls, que·l mustaçaf leu la pena del pa e del vi d’aquells qui pa e vi trauran segons los stabliments.

Lo consell, per tal que la vila sie abundada de carns¹⁶⁰ ordenà que aquells carnicers qui volran asegurar, hajen gràcia .I. diner per lliura més que no·s ven lo moltó en València; e que aseguren moltó e cabró e que hajen lo bovalar segons antigament és acostumat, e la orta semblantment. E aquells qui asegurar no volran, que no gossen metre nengun linatje de bestiar en l’orta ni en lo bovalar sots les penes en los stabliments parlants d’aquells qui no són carnicers expresades.

Lo consell acordà que les garrofes puxen exir de la dita vila sens pena alcuna.¹⁶¹

||38v Die lune, .XXª. die marcii.

Anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quinto, die lune .XXª. die marcii.

Fon aplegat e ajustat consell en lo palau comú de la vila de Castelló per veu de Ramon de Belsa, saig, crida e corredor públich de la dita vila, ab so de trompeta per los lochs acostumats, en lo qual foren presents los honrats en Guillem de Ripoll, justícia, en Pere Moster, en Guillem Feliu, jurats. En Bernat Pelegrí, Johan Godes, Bernat Cabeça, Pere Ribaroja, Guillamó Gomar, A(rnau) Sala, Guillem Trullols, Johan d’Alçamora, Pere Palau, Guillamó Gomar (repetit abans), Bernat Mut, Guillamó Padrells, R(amon) Masquefa, Pere Sanxis, A(rnau) de Peralta, Bernat Bosch, Guillamó Rubert, Domingo Ferrer, Domingo Maurell, Johan Barbarossa, Berenguer Celma, <consellers>.

En lo qual consell fon proposat per los honrats jurats que com ells hajen haüdes dues letres d’en Berenguer Moliner, missatger elet per lo consell de la dita vila del feyt per lo qual és anat en missatger e del stament de la terra, les quals letres¹⁶² foren explicades en consell, per tal dixeren que u notificaven al consell que y acordàs ço que de bé fos. Hoc encara lo¹⁶³ honrat en Guillem Miró requerí e pregà al dit consell que metessen les mans en fer les portes de la vila e en fer los murs, per tal que la vila puxe ésser defessa e restaurada al senyor duch.

Lo consell acordà que·ls murs e les portes e les portes de la vila sien feytes e que·l síndich haje diners per a calç, segons que és acostumat, de aquells qui a la vila deuen diners, axí de peytes degudes com altres, e que la vila vene les here-tats¹⁶⁴ e posesions qui són tengudes a les peytes e que·n sie tenguda la vila de evicció als compradors. Hoc encara, que en reduir aquelles los justícia e jurats facen aquell destrenyiment que poran per totes aquelles maneres que ben vist serà. E noresmenys,¹⁶⁵ lo consell vo<l>ch que sie feyta letra a·n Berenguer Moliner que si entenie que puxe sp[atx]ar los affers, que u face, e si no, que se’n torn e que sie comanat a sa discreció.

||39r En lo qual consell fon proposat per los honrats jurats que com ells hajen request als carnicers que asegurasen e ells no volen asegurar de fer carns, per ço dix<eren> que u notificaven al consell que y provehís per manera que la vila sie abundada de carns. Lo consell acordà que aquells qui volran tallar carns en la dita vila, qui hajen la gràcia de .I. diner més que en València e que puxen péxer les erbes segons forma dels stabliments sobre lo feyt de les car<n>s ordenats. E per tal que la vila mils sie abundada de carns, lo dit honrat consell stablí e ordenà que nenguna persona vehina o habitadora de la dita vila qui haurà molto<n>s de llur bestiar e per altre cap o manera, que los moltons, corders qui haurà no gos vendre a persones stranyes sinó a vehins de la dita vila o térmens de aquella per tal que la vila mils de carns sie abundada sots pena de .D. sous donadors e pagadors per lo contrafahent, ço és, la terça part al acusador, e que cascun vehí puxe ésser acusador e que del terç del acusador no puxe ésser feyta gràcia; e que sobre lo dit feyt lo justícia puxe fer inquisició \ab requesta de part/ <o> sens requesta de part. E encara volch e ordenà lo dit honrat consell que aquells, vulle’s carnicers com altres qui volran metre bestiar¹⁶⁶ lanar, ço és, mascles, en lo dit bovalar e orta de la dita vila, que ans e primerament que qui metran lo dit bestiar en lo dit bovalar e orta, que aquest atyal haje a manifestar lo dit bestiar als honrats justícia e jurats qui ara són e per temps seran, e fer sagrament que sens frau alcú aquell per aquell qui en lo dit bovalar e orta entrarà desfaran en les carniceries de la dita vila. E si lo contrari faran, ço que Déu no vulle, que sien encorreguts¹⁶⁷ en pena de altres .D. sous donadors e pagadors in modum predictum. Et que açò dur mentre al consell plaurà.

Ferma d’en Pere de Begues, batle, sau dret de senyor.

||39v Lo consell volch e ordenà que sien haüts dos guardians als quals donen cinquanta sous a cascun, e que·ls guardians hajen a fer la degolla segons forma dels stabliments del bovalar e fer bones e justes relacions. E en cars que no¹⁶⁸ faran la dita degolla, que no hajen salari alcun.

L’onrat consell stablí e ordenà que tot hom qui tresplantare arbam haje a dar autor d’on los ha haüts e, si no u farà, que sie encorregut en pena de .LX. sous, les .II. parts a la part de qui seran stats los dits arb<r>es, e perda’n aquells, e la terça part al senyor duch. Hoc encara, sie tengut smenar lo dan donat al senyor dels arbres, a coneguda dels jurats.

L’onrat consell acordà que sie dat als carnicers, a la liura de la carn, a moltó .I. diner més que en València, e que sien tenguts e obligats a les coses \en los/ stabliments sobre lo feyt de les carns expresades.

Lo consell volch e ordenà que los béns d’en Domingo Miró sien venuts e treyts per aquells qui més de preu hi darà.

Lo consell acordà que sien afermats dos gua<r>dians e que cascun haje .L. sous, e que sien tenguts fer la degolla en bovalar. Et en cars que seran atrobats en frau, que no hajen salari alcú.

Lo consell acordà que l’alberch d’en Ramon de Tous, que té n’Arnau Real, li sie [restaurat] e que asegur ço que a la vila deu, de la cort, als jurats.

||40r Die mercurii, .XXIIª. die marcii.

Anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quinto, die mercurii .XXIIª. die marcii.

Fon aplegat e ajustat consell en lo palau comú de la vila de Castelló per veu \de/ Ramon de Belsa, ab so de trompeta¹⁶⁹ per los lochs acostumats, en lo qual foren presents los honrats en Guillem de Rippoll, justícia, en Pere Moster, en Guillem Feliu, jurats. En Johan d’Alçamora, en Bernat Pelegrí, en Pere Sanxis, Ramon Renovell, Johan Barbarossa, Bernat Cabeça, G(uillem) Trullols, Ruïç Pèriç, Johan Ortoneda, Domingo Ferrer, Guillamó Miquel, Pere Ribaroja, Bernat Bosch, Ramon Masquefa, Guillamó Padrells, Pere Rubert, Johan Godes, Guillamó Gomar, Berenguer Celma, Pasqual Miró, Pere d’Alors, Berenguer Sala, <consellers>.

Fon proposat en consell per lo molt honrat \mossén/ en Jacme Castellà, conseller del molt alt senyor duch e camarlench de la molt alta¹⁷⁰ senyora duquesa, que com lo \dit/ senyor duch haje feyta a ell letra de creença sobre alcuns afers tocants¹⁷¹ al dit senyor, la qual letra fon explicada en consell. Et explicada, dix que com lo dit senyor sie en gran necessitat de e per rahon de les companyes les quals són entrades en la terra e no haje de què viure, ans sie en gran necessitat, per ço dix que pregave al dit consell que li plagués de sucórer e ajudar al dit senyor, et de açò faran al dit senyor gran servi e asenyalat e lo dit senyor ho haurà per tots temps a memòria. Et feyta la dita presentació de la dita creença e explicada aquella, lo dit honrat consell dix que reebie aquelles ab humil deguda reverència e honor,¹⁷² e que serie acordat en lo dit feyt¹⁷³ per lo dit consell.¹⁷⁴ E acordat lo dit consell, farà, si a Déu plau, ço que serà servi del dit senyor e honor del dit mossén en Jacme Castellà. Lo consell acordà que la fahena sie comanada als \justícia e/ jurats e a·n Johan d’Alçamora, Guillem Trullols, a·n Bernat Cabeça, Domingo Ferrer, Bernat Cavaller,¹⁷⁵ Johan Barbarossa \e Ruïç Pèriç/, e ço que acordaran \e/ finaran que·l síndich o asegur a cert temps.

||40v Die iovis, .XXIII. de març.¹⁷⁶

Anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quinto, die iovis .XXIIIª. die marcii.

Fon aplegat e justat consell en lo palau comú de la vila de Castelló per veu de Ramon de Belsa, saig e corredor públich de la dita vila, ab so de trompeta per los lochs acostumats, en lo qual foren presentes los honrats en Guillem de Ripoll, justícia, en Pere Moster, \Berenguer Serra/, en Guillamó Feliu, jurats. Johan d’Alçamora, Johan Barbarossa, Ruïç Pèriç. Bernat Cavaller, Bernat Cabeça, Petrus Sanxis, Guillem Trullols, A(rnau) Sala, Bernat Mut, R(amon) Masquefa, Johan Godes, Pasqual Miró, Guillamó Gomar, Pere Sanç, Berenguer Celma, Pere Palau, Pere d’Alors, Guillamó Padrells, Pere Ribaroja, maestre Arnau, Johan Tauengua,¹⁷⁷ Domingo Ferrer, consellers.

En lo qual consell fon proposat per los honrats jurats que com ells hajen parlat, segons forma de la licència a ells donada per l’onrat consell, ab l’honrat mossén en Jacme Castellà e hajen tengut \ab/ aquell aquella millor manera que han pogut, enaxí que, tenguda manera ab aquell, no contrastant aquella, lo dit mossén en Jacme \deman/ .M. florins. Enaxí que aytant quant han pogut han baxat lo nombre de aquells, enaxí que no se volgut pus baxar sinó tantum tro a .CCC. florins. Per ço, dixeren que u notificaven al consell.¹⁷⁸ Lo consell acordà que en Pere Moster, síndich, vaje a segurar la quantitat a Vila-real, axí com porà tro en (en blanc) florins.¹⁷⁹

Fon feyt sindicat a·n Pere Moster a·segurar la quantitat desús dita.

Testes: Berengarius Matheu, Petrus Marquo.

||41r L’onrat consell establí e ordenà que en cars que alcuna fahena serà comanada per lo dit consell o per los honrats jurats a alcú o alcuns, \e aquells/ reebran o faran alcunes fahenes, afers e negociis de la dita vila, que aquests aytals hajen a star a conexença e arbitració del consell de aytant quant lo consell li volrà dar e pagar, e no pus, \de sos treballs/. E que de ací a avant tot hom qui reebrà afers e negociis de la dita vila sie entés que sots conexença e determenació del consell starà et no de altra persona.

Lo consell acordà que·ls .M. sous d’en Pere de Begues sien treyts e que en Berenguer Serra e en Berenguer Guitard hi donen d’on recapte.¹⁸⁰

Die martis, .XIXª. die aprilis.

Anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quinto, die martis .XIXª. die aprilis.

Fon aplegat e ajustat consell en lo palau comú de la vila de Castelló per veu <de> Ramon de Belsa, ab so de trompeta per los lochs acostumats, en lo qual foren presents los honrats en Guillem de Rippoll, justícia, en Pere Moster, en Berenguer Serra, en Guillem Feliu, jurats. En Johan Tauenga, Bernat Cabeça, Berenguer Guitard, Ruïç Pèriç, Johan Barbarossa, maestre Arnau de Peralta, Johan Ortoneda, Domingo Ferrer, Bernat Bosch, Guillamó Gomar, Pasqual Miró, R(amon) Masquefa, Domingo Renovell, Miquel Pèriç, Guillamó Padrells, Bernat Mut, Arnau Sala, Johan Godes, Guillamó Palau, Bernat Cavaller, Bernat Pelegrí, Pere Sanxis, Pere Miquel, <consellers>.

||41v L’onrat consell féu absolució a·n Guillem Trullols, absent, Arnau Real, Bernat Cabeça, Ruïç Pèriç, de les imposicions de la dita vila del any huitanta quatre¹⁸¹ e finí en huitanta e cinch, com les àpoques e cauteles de les imposicions fossen delliurades al honrat consell e meses en lo arxiu de aquell.

Testes: G(uillermus) Miro, Petrus Miquel.

Fon feyta absolucióa a·n Johan Barbarossa, síndich del any passat, de la claveria e sindicat e dates e reebudes per aquell feytes, enaxí que, haüda relació d’en Pere Mestre, que confese haver haüts .IIIM.C.XXV. sous, .V. diners, mealla que·l dit en Johan avie a tornar, manà ésser feyta la dita absolució.

Ítem, fon feyta absolució a·n Ruïç Pèriç de Cella de la peyta per aquell plegada¹⁸² a raon de .IIII. sous, .VI. diners per lliura, haüda re[lació] d’en Johan Barbarossa, síndich, que li havie dat bon compte.

Testes predicti.

Com sie donat a entendre al honrat consell¹⁸³ que com l’onrat en Bernat Amil los entén convenir per rahon de alcuns albarans, los quals diu que defallen de les coses que han treytes per mar de la dita vila, e jats<i>e sie ell de los altres hajen haüts albarans e aquells per [presa] del scrivent o notari regent la cort sien alcuns perduts. E ell haje dit que de tots càrrechs que ell e los altres hajen carregats, si alcun albarà defall, és prest e apparellat de haver-lo. Per ço, dix que suppli-cave al consell que a justícia fossen defeses. Lo consell acordà que·l dit feyt fos dat a entendre al asesor e que, segons que·s pertangués, per justícia fossen defeses.

L’onrat consell volch e ordenà que si alcun hirà a comprar carn de fora vila e no la manifestarà que sie encorregut en pena de .V. sous, donadors e pagadors¹⁸⁴ la terça part a la senyoria e e la terça al acusador e lo terç als sisers qui són o per temps seran, e que aquell qui la metrà ho haje a manisfestar dins un dia.

L’onrat consell vol<l>ch que·ls jurats coneguen si los béns venuts per lo justícia a instància del síndich de la vila deuen pagar imposició o no.

||42r L’onrat consell manà ésser feyt albarà als jurats de son salari, al scrivà e al síndich, e aquells qui han treyts los pous e a tots altres qui han treballat per la vila, lo qual albarà e albarans manen los jurats.

L’onrat consell, per profit de la cossa pública, stablí e ordenà que null hom strany ni privat de qualsevol ley, stament sie no sie tant cossat (sic) que gos portar armes vedades¹⁸⁵ de dia ni de nit per la vila, jochs, cuyraces, cotes de malla ni altres armes vedades sots pena de .LX. sous¹⁸⁶ e de perdre les armes, les quals penes e levaments d’armes sie feyt per lo justícia. Les quals penes sien partides en aquesta manera: lo terç al senyor duch e les dues parts al comú de la vila per obs de murs e valls.

Ferma d’en Pere de Begues, batle, sau dret de senyor.

L’onrat consell, per profit e utilitat de la cossa pública, stablí e ordenà que per tal que la dita vila mils sie tenguda en pau e en concòrdia, e que les jents males sien purgades de les bones, que·l justícia \ab consell dels/ jurats \e prohòmens/, a llur propi arbitri e conexença, puxen fer exir e fer buydar de la dita vila a les dites males persones \aquell temps que vist bé los serà/, axí ab manaments penals com altres leguts destrenyiments. En manera que les dites males e baralloses persones¹⁸⁷ hisquen de la dita vila e que la vila sie en pau e en concòrdia, e que·ls presents stabliments duren aytant quant al consell serà benvist.

Ferma d’en Pere de Begues, batle, sau dret de senyor.

L’onrat consell volch que·ls hereters de Coscollosa puxen fer un guardià al dia de la llur tanda, lo qual guard l’aygua e que sie creegut axí com a guardià, e que jur que bé e lealment se haurà en lo guardament de la aygua en poder del cequier major de la vila, lo qual stabliment va per tal que les jens stiguen en pau e que sobre l’aygua no hajen baralla ni qüestió.

||42v Die veneris, .XXVIIIª. aprilis.

Anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quinto, die veneris .XXVIIIª. die aprilis.

Fon aplegat e ajustat consell en lo palau comú de la vila de Castelló per veu de Ramon de Belsa, ab so de trompeta per los lochs acostumats, en lo qual foren presents los honrats en Guillem de Rippoll, justícia, en Pere Moster, en Berenguer Serra, en Guillem Feliu, jurats. En Guillem Trullols, Johan Barbarossa, maestre Arnau, Ruïç Pèriç, Johan Tauengua, Bernat Cavaller, Guillamó Miquel, Arnau Real, Bernat Mut, R(amon) Masquefa, Domingo Renovell, Domingo Ferrer, Pere Ribaroja, Berenguer Celma, Pere Sala, Matheu Miró, Berenguer Guitard, Anthoni Curúbies, Johan d’Alçamora, Berenguer Moliner, Pere Sanxis, Arnau Roselló, Johan Barbarossa, Bernat Pelegrí, <consellers>.

Ítem, fon proposat en consell per \en/ Bernat Miralles que com lo \consell hagués feyta/ ordenació sobre lo feyt de les armes, e ell se tenie, per ço dix que supplicave al consell que y provehís per manera que de bé fos.

Ítem, fon proposat en consell per l’onrat en Pere Moster, síndich e clavari en l’any present, que com ell volgués dar dins son temps son compte, per ço dix que supplicave al consell que li assignàs comptadors, e foren assignats de la parròquia de Santa Maria.

||43r En lo qual consell fon proposat per l’onrat en Berenguer Moliner, missatger al senyor duch tramés per dar compte de les rebudes administrades per la dita vila del senyor duch, que com ell sie stat tramés al dit senyor e haje dat compte de dates e rebudes feytes per la dita vila, enaxí que·l dit senyor ha feyta absolució a la dita vila¹⁸⁸ pagant, de totes restes e de totes coses que la dita universitat fos tenguda, .VIIIM.CCC.XV. sous e tres diners. Per ço, dix¹⁸⁹ que notificave al consell si volie la dita remissió o no.

Lo consell acordà e dix que li plahie, e noresmenys acordà que·ls diners sien haüts del millor loch que puxe, e encara que li sie feyt albarà de .LXVI. dies que stech a Gerona per dar lo dit compte. Attès lo temps de la carestia, que li sien dats .I. florí e mig per cascun jorn, e que sie feyt albarà a·n Pere Miquel,¹⁹⁰ administrador de les rendes del any passat.

L’onrat consell manà ésser feyt albarà a·n Domingo Çaera per un cèrcol nou e una ansa que féu als poals del pou de na Mirona, e ferar aquells e dos cornets al poal del pou d’en Aguiló, e per sis claus que mès als poals de Santa Maria, les quals coses ha pagades lo síndich, que són .VIII. sous.

Ítem, d’altra part, per ferrar un poal nou al pou de Santa Maria, e per fer un cèrcol nou e per altres obres, .VII. sous.

Ítem, a·n Erau, per fer un poal nou a Santa Maria e per adobar la roda, .VII. sous.

||43v Die dominica, .XIIIIª. die madii.

Anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quinto, die dominica .XIIIIª. die madii.

Fon aplegat e ajustat consell en lo palau comú de la vila de Castelló per veu de Ramon de Belsa, ab so de trompeta per los lochs acostumats, en lo qual foren presents los honrats en Guillem de Rippoll, justícia, en Pere Moster, en \Guillem Feliu, Berenguer Serra/,¹⁹¹ jurats. Berenguer Guitard, Pere d’Alors, Johan Godes, Johan Ortoneda, Guillamó Gomar, Pere Ribaroja, Pere Renovell, A(rnau) Roselló, Bernat Bosch, Berthomeu Bosch, Guillamó Miquel, Guillamó Padrells, Arnau Sala, Bernat Cavaller, Berenguer Sala, Guillamó Palau, Jacme Alquècer, Bernat Cabeça, Pere Sanxis.

Ítem, fon proposat per en Berenguer Sala, Jacme Solà e alcuns altres senyors de bestiars que com los bestiars sie temps de stiuar, per ço dixeren al consell si volie que ells pujasen llurs bestiars a stiuar ab la franquea de la vila, ni si serien defeses si·ls marchaven o no. Lo consell acordà que hoc, e que¹⁹² paguen la peyta de aquells.

Ítem, del feyt de les sendes de la Font fon proposat per en Borraç que·l consell que y provehís.

Ítem, fon proposat per en Domingo Nomdedéu, barber, e altres barbers, que com lo mustaçaf los haje amonestat que tinguen la sanch d’aquells qui sanchnen davall la taula, e los cans venen e menjen-se aquella e los metjes no la poden vendre. Lo consell acordà que puxen tenir les scudelles en les taules altes.

Ítem, fon proposat en consell per en Bernat Pinell que com ell sie stat per missatger al senyor duch, per ço dix que supplicave al consell que·l¹⁹³ satisfés per manera que de bé fos. Lo consell acordà que sien dats un florí per dia al dit en Bernat et que li sie feyt albarà.

||44r Fon proposat per los honrats jurats que com ells hajen a dar .CCC. florins¹⁹⁴ al senyor duch per tot lo mes de maig e no puxen haver aquells, per ço dixeren al consell que y provehís per manera que de bé fos. Lo consell acordà que·ls diners sien haüts [diners?] \e/ que aquell qui·s prestarà sie respost a raon de sensal, e que sien pagats dels diners de les rendes.

Lo consell acordà que, sobre·l feyt de de la céquia major,¹⁹⁵ que·l síndich compte los arroços de Fadrell e, feyta compta (sic) per aquell, que·ls face laurar; et si no fa ço que fer se deu, que sie imputat a·quell.

Die sabbati, .XXª. madii.

Anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quinto, die sabbati .XXª. die madii.

Fon aplegat e ajustat consell en lo palau comú de la vila de Castelló per veu de Ramon de Belsa, ab so de trompeta per los lochs acostumats, en lo qual foren presents los honrats en Guillem de Rippoll, justícia, en Pere Moster, en Berenguer Serra, en Guillamó Feliu, jurats. En Ruïç Pèriç de Cella, A(rnau) de Peralta, R(amon) Renovell, Johan Godes, Domingo Ferrer, Berenguer Moliner, Berenguer Guitard, A(rnau) Sala, Pasqual Miró, Domingo Sanç, Pere Sanxis, Berenguer Celma, Martín Pèriç, Guillamó Rubert, Bernat Cavaller, Bernat Pelegrí, Johan Barbarossa, Pere Strader, Berthomeu Fenoll, Arnau Agramunt, Anthoni Curúbies, <consellers>.

L’onrat consell reemeté totes penes que sien comeses per rahon de les ordenacions de la dita vila.

||44v L’onrat consell promès guardar de dan a·n Pere Moster e a tots altres qui han levades per la vila.

Ítem, foren dats per comptadors e al compte d’en Pere Moster, ço és, per la parròquia de Santa Maria, Arnau Sala; Sent Johan, Bernat Mut; Sent Nicholau, maestre A(rnau); Sent Pere, Ruïç Pèric; Berenguer Moliner, Sent Agostí, Sent Thomàs, Pere Sanxis.

||45r Libre dels albarans del temps dels honrats en Pere Moster, en Berthomeu de Bues, Berenguer Serra, Guillem Feliu, jurats de la vila de Castelló, anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quarto, e finirà anno .LXXXVº.

Die lune, .XXXª. die madii.

Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, jurat,¹⁹⁶ síndich e clavari de la universitat de la dita vila, saluts e dilecció.¹⁹⁷ Donats e pagats a·n Lorenç Valentí, vehín de la dita vila, pessador e tenidor del pes de la dita vila, per pessar les farines e blats de aquella, sexanta sous moneda reals de València lo<s> quals li són deguts per la rahó desús dita. Et los quals sexanta sous són de la terça del¹⁹⁸ .Xº. dia del present mes de maig. Retenits-vos emperò lo present albarà ensemps ab cautela e seran-vos reebuts en compte. Data Castilione, .XXXª. die mensis madii anno a Nativitate Domini .Mº.CCCº.LXXXº. quarto.¹⁹⁹

Die lune, .VIIIª. die augusti.

Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, jurat, síndich e clavari de la universitat de la dita vila de Castelló, saluts e dilecció. Com vós, dit clavari, hajats donats e pagats per la universitat de la vila les quantitats sigüents:

Primerament, per adobar les portes de la²⁰⁰ carcelleria, per la part pertanyent pagar aquella, .III. sous, .II. diners.

Ítem, per cordes al pou de Santa Maria, ço és, .Iª. nova e altra vella, .V. sous, .XI. diners.

Ítem, per squrar lo dit pou, .IX. sous, .I. diner.

Ítem, a·n Erau, fuster, pre fer poals e adobar les rodes e fusta a obs de aquelles,||45v vint-nou sous, .IIII. diners.

Ítem, per fer serrar la fusta per a obs de les portes de la vila, cent .XXXIX. sous.

Ítem, a don Gotèrriç, per lo salari del pou Nou e d’En Miró, .XXVII. sous, .VI. diners.

Les quals quantitats són en suma doents trenta .VIII. sous, .VI. diners, per què manam fer a vós lo present albarà²⁰¹ per ço que us sien rebuts en compte. Havem albarà de reebuda d’en Erau e d’en Çaera e d’en Gotèrriç. Data.²⁰²

Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, jurat, síndich e clavari de la universitat de la vila de Castelló, saluts e dilecció. Donats e pagats a·n Ramon de Belsa, saig, trompeta de la dita vila, per córrer e subastar los pous e les peytes de la dita vila, [qaude?] sous, dels quals lo honrat consell en lo present dia de huy celebrat ha manat a aquell ésser feyt lo present albarà. Retenits-vos emperò lo present albarà ensemps ab cautela e seran-vos reebuts en compte. Data ut suppra.²⁰³

Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, jurat, síndich e clavari de la universitat de la dita vila, saluts e dilecció. Donats e pagats a·n Anthoni Batle, a·n Guillamó Manoller, guardians de la céquia Major de la dita vila, cinquanta sous, ço és, a cascun .XXV. sous, los quals a aquells són deguts per raon del guardianatje de la dita céquia, et dels quals lo consell en lo present dia de huy celebrat a manat a aquells ésser feyt lo present albarà. Retenits-vos emperò lo dit albarà ensemps ab cautela et seran-vos reebuts en compte. Data ut suppra.²⁰⁴

||46r Die dominica, .XIª. die septembris.

Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, jurat, síndich e clavari de la universitat de la dita vila, saluts e dilecció. Donats e pagats a·n Bernat Cavaller e a·n Johan Pintor, vehins de la dita vila, a cascun de aquells, tres florins que són en suma sis florins, et dels quals lo consell de la dita vila en lo present dia de huy celebrat ha manat a aquells ésser feyt lo present albarà. Retenits-vos emperò lo present albarà ensemps ab cautela et seran-vos reebuts en compte. Data ut suppra.²⁰⁵

Die mercurii, .XXVIIIª. die septembris.

Del consell de la vila de Castelló al honrat en Berenguer Moliner, administrador de les rendes del senyor duch e reebedores d’aquelles \per lo consell de la dita vila/, les quals ha dins la vila e terme de Castelló, saluts e honor. Donats e pagats a·n Ramon de Paüls, notari, scrivà del pleyt e qüestió que·s mene entre lo síndich de la dita vila, de una part, e e·n Ramon Miquel e companyons de aquell,²⁰⁶ compradors en temps passat de les imposicions de la dita vila, de la altra, de e per rahon de aquella imposició que·l dit en Ramon e companyons de aquell demanen per lo sensal que la dita vila en si carregà per obs del dit senyor, per scriptures a aquell degudes per la dita qüestió e a·quell tatxades per en Berenguer Guitard, notari, cinch florins d’or de Aragó coribles e dels quals lo consell en lo present dia de huy celebrat ha manat a aquell ésser feyt lo present albarà. Retenits-vos emperò lo present albarà ensemps ab cautela et seran-vos reebuts en compte. Data.²⁰⁷

||46v Del consell de la vila de Castelló al honrat en Berenguer Moliner,²⁰⁸ administrador de les rendes del senyor duch e reebedor de aquelles per lo consell de la ditas vila e les quals lo dit senyor ha dins de la vila e terme de Castelló, saluts e dilecció.²⁰⁹ Donats e pagats a·n Guillem Feliu e a·n Pasqual Ferrando, notari, los quals a aquell<s> són deguts per dos translats autèntichs que aquells han feyts de les cartes del empenyorament \de les rendes/ del dit senyor, \trenta-tres sous/, e los quals lo consell en lo present dia de huy celebrat ha manat a aquells ésser feyt lo present albarà. Retenits-vos emperò lo present albarà ensemps ab cautela e serà-vos reebuts en compte. Data.²¹⁰

Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, jurat, síndich e clavari de la universitat de la dita vila, saluts e dilecció. Donats e pagats a·n Lorenç Valentí, vehín de la dita vila, pessador del pes de la farina de la dita vila, sexanta sous moneda reals de València los quals a aquell són deguts de la terça del .VIII. dia del mes de septembre pus proppassat per tenir lo dit pes. Et dels quals lo consell en lo present dia de huy celebrat ha manat a aquell ésser feyt lo present albarà. Retenits-vos emperò lo present albarà ensemps ab cautela e seran-vos reebuts en compte. Data Castilione, .Vª. die octobris anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº. LXXXº.IIIIº.²¹¹

||47r Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, jurat, síndich e clavari de la universitat de la dita vila, saluts e dilecció. Donats (sic).²¹² Com segons per vós és stada feyta relació, en consell en lo dia de dimecres a .V. de septembre celebrat hajats donades e pagades les quantitats dejús scrites²¹³ per afers e negociis de la dita vila:

Primo, per fer lo poal del pou Nou e lo f[u]sel e ferros, .XIII. sous, .VI. diners, e .V. sous a·n Erau, fuster, per adobar aquell dit fusel e poal.

Ítem, d’altra part, vint-un sous, .VIII. diners per scriptures del feyt dels generoses ab alcunes misions feytes, les quals missions en lo dit consell per vós són stades per menut demostrades. Per ço lo dit honrat consell manà a vós ésser feyt lo present albarà per tal que a la reddició del vostre compte aquell puxats mostrar ensemps ab cautela e seran-vos reebuts en compte. Data a .XXVIII. de septembre.²¹⁴

Die martis, .VIIIª. novembris.

Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, notari, jurat, síndich e clavari de la universitat de la dita vila, saluts e dilecció.²¹⁵ Com vós hajats dats per servi feyt al honrat en Ramon de Soler \que puje/ cinquanta .VIII. sous, .VI. diners.

Ítem, d’altra part hajats donat mill cent setanta sous, .III. diners, mealla al feyt del departiment del General.

Ítem, a·n Guillamó Feliu, qui aquella aportà a València, .XXI. sous.

Ítem, a la àpoqua, .XII. diners.

Ítem, semblantment hajats dat a·n Ramon Spàrech per rahon de servir la scrivania del any passat dels jurats, .XXXVII. sous, e dos sous .VI. diners al savi qui acordà la qüestió, com fos qüestió si·ls deuen ||47v haver o no, e .IIII. sous per ferrar lo poal nou, segons que per vós és stat averat en consell plener, les quals quantitats pujen a suma de .M.CC.XC.\IIII/. Sous, \.III./ diners, mealla. Per tal, lo dit honrat consell manà a vós ésser feyt lo present albarà per tal que a la reddició del vostre compte aquell puxats mostrar e seran-vos reebuts en compte. Data Castilione ut suppra.²¹⁶

Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, jurat, síndich e clavari de la universitat de la dita vila, saluts e dilecció. Donats e pagats a·n Guillamó Maymó e a·n Guillamó Fuster, guardians del terme de la dita vila, sexanta sous a cascun e los quals a aquells són deguts per rahon del dit guardianatje²¹⁷ \de tot lo/ present any, e dels quals lo consell en lo present dia de huy celebrat ha manat a aquells ésser feyt lo present albarà. Retenits-vos emperò lo dit albarà ensemps ab cautela e seran-vos reebuts en compte. Data ut suppra.²¹⁸

Die veneris, .XIª. noembre.

Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, jurat, síndich e clavari de la universitat de la dita vila, saluts e dilecció. Donats e pagats a·n Berenguer Sala, vehí de la dita vila, vint-dos sous los quals li són deguts per tenir lo pou d’en Guardiola ||48r e dels quals lo consell celebrat a .XI. de noembre li ha manat ésser feyt lo present albarà. Retenits-vos emperò lo present albarà ensemps ab cautela e seran-vos reebuts en compte. Data.²¹⁹

Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, jurat, síndich e clavari de la universitat de la dita vila, saluts e dilecció. Donats e pagats a·n Anthoni \Batle/ e Guillamó Ferrer àlias Manoller, guardians de la céquia Major de la dita vila, vint-cinch sous \a cascú/ los quals a aquells són deguts per servir lo oficii de \guardianatje del/ cequier \de la céquia Major/ de la dita vila, e dels quals lo consell en lo present dia²²⁰ de huy a manat a aquell<s> ésser feyt lo present albarà. Retenits-vos emperò lo dit albarà ensemps ab cautela e seran-vos reebuts en compte. Data Castilione, .XXIIª. die decembris anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº.IIIIº.²²¹

Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, jurat, síndich e clavari de la universitat de la dita vila, saluts e dilecció. Donats e pagats a·n Garcia Gotèriç, vehín de la dita vila, los quals a aquell són deguts per tenir los pous²²² Nou e lo pou de na Mirona,²²³ .XLII. sous moneda reals de València \restants a aquell a pagar/ e dels quals lo consell en lo present dia de huy celebrat ha manat a aquell ésser feyt lo present albarà. Retenits-vos emperò lo present albarà ensemps ab cautela e seran-vos reebuts en compte. Data Castilione.²²⁴

||48v Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, jurat, síndich e clavari de la universitat de la dita vila, saluts e dilecció. Donats e pagats al honrat frare Bernat Punyet, prior del benaventurat mossén sent Agostí, .XXII. sous los quals lo consell ha acordat que·ls sien dats per pietança per aquestes festes beneytes de Nadal. Retenits-vos emperò lo present albarà ensemps ab cautela e seran-vos reebuts en compte. Data Castilione, .XXIIª. die decembris anno a Nativitate Domini .Mº.CCCº.LXXXº. quarto.²²⁵

Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, jurat, síndich e clavari de la dita universitat, saluts e dilecció. Donats e pagats a·n Pere Moster, Berthomeu de Bues, Guillamó de Rippoll, Pasqual Ferrando, Berenguer Guitard, a·n Michel de Pegueroles, consellers en l’any present del honrat en Berenguer Sala, justícia, a cascun .X. sous, que són .LX. sous, e dels quals lo consell en lo present dia de huy celebrat ha manat a aquells ésser feyt lo present albarà. Retenits-vos emperò lo present albarà ensemps ab cautela e seran-vos reebuts en compte. Data ut suppra.²²⁶

||49r Anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quarto, die mercurii .XIª. die ianuarii.

Del consell de la vila de Castelló al honrat en Berenguer Moliner, rebedor e administrador de les rendes del senyor duch, senyor de la dita vila, les quals ha dins la dita vila e son terme, saluts e dilecció. Com²²⁷ lo dit senyor duch per letra sua haje haje manat que en Bernat Pinell, mercader e vehín d’aquella matexa vila, sie satisfeyt e pagat per portar²²⁸ aquells .XXXIM.DXVII. sous, .VII. diners e mealla, los quals aportà ves les parts de Leyda on lo dit senyor ere, la qual quantitat ere de les rendes del dit senyor. Et axí matex, sie pagat d’aquell viatje que ha feyt a Perpinyà per dar compte e rahó de les rendes del dit senyor,²²⁹ les quals la dita vila té empenyorades. E en les quals anades stigués per cent quatorze dies com stiguésets en la anada de Leyda per vint dies, e en la anada de Perpinyà .LXXXIIII. jorns, que a raon de .X. sous per dia valen mill cent .XL. sous. Per tal, l’onrat consell en lo present dia de huy celebrat manà a vós que donets e pagavets los dits .M.C.XL. sous al dit en Bernat Pinell. Retenints-vos emperò lo present albarà ensemps ab cautela per tal que a la reddició del vostre compte aquell puxats mostrar e seran-vos reebuts en compte. Data ut suppra.²³⁰

||49v Die martis, .XXIIIIª. ianuarii anno a Nativitate Domini .Mº.CCCº.LXXXº. quinto.

Del consell de la vila de Castellló al honrat en Berenguer Moliner, regidor e administrador de les rendes pertanyents al senyor duch en la vila e terme dessús dit, saluts e honor. Donats e pagats a·n²³¹ Guillamó Feliu, notari, .III. sous los quals a aquell són stats taxats per un translat que féu de la venda de les rendes del dit senyor duch, que foren feytes a les fermances d’en Guillem Andreu. Retenits-vos emperò lo present ab cautela e seran-vos reebuts en compte. Data.²³²

Del consell de la vila de Castellló al honrat en Berenguer Moliner,²³³ administrador de les rendes del senyor duch. Donats e pagats a·n Bernat Pinell, mercader, vehín de la dita vila, los quals a aquell són deguts per un viatje que féu a València per haver translat dels contractes del noble en Pero Boïl, per .VIII. jorns a raon de .X. sous per dia, .LXXX. sous.

Ítem, d’altra part, per una àpoqua que reebé d’en Galceran d’Ortigues, .II. sous.

Ítem, d’altra part, les quals donà a·n Bernat Frexenet, de la scrivania del senyor duch, per un translat que féu a·n Vilalba per lo contracte del dit mossén en Pero Boyll, .XI. sous.

Ítem, a·n Francesch Pellicer, per un translat que féu de la venda d’en Alpicat, .VII. sous.

Ítem, per .VI. jorns que stech a València per mostrar a·n Bernat Amil la àpoqua que·l senyor duch féu dels²³⁴ .XXXIM.DXVII. sous, .VII. diners, mealla, la qual quantitat puje a suma de cent .LXXVI. sous, .VI. diners. Per ço, lo dit honrat consell manà a vós ésser feyt ||50r lo present albarà per tal que a la reddició del vostre compte aquell puxats mostrar e seran-vos reebuts en compte. Data Castilione, .XVIIª. die februarii anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº. LXXXº.Vº.

Del consell de la vila de Castelló al honrat en Berenguer Moliner, administrador de les rendes del senyor duch, saluts e dilecció. Donats e pagats a·n Bernat Pinell, mercader vehín de la dita vila, per .XXII. dies que stech anar, star e tornar de Leyda per rahon de haver provisió de la execució que en Bernat Amil o en Bernat Guasch, subdelegat d’aquell, feye contra la dita universitat de les rendes que la vila té empenyorades, \a raon de .X. sous per dia, .CC.XX. sous/, e dels quals lo consell en lo present dia de huy ha manat a aquell ésser feyt lo present albarà. Retenits-vos emperò lo present albarà ensemps ab cautela e seran-vos reebuts en compte. Data ut suppra.

Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Miquel, administrador de les rendes del senyor duch, saluts e dilecció. Donats e pagats a·n Berenguer Moliner, dels diners de les rendes del senyor duch, cinquanta florins d’or de Aragó per messions del viatje que fa al senyor duch per finar lo compte de les rendes, e dels quals lo consell en lo present dia de huy celebrat ha manat a aquell ésser feyt lo present albarà. Retenits-vos emperò lo present albarà ensemps ab cautela e seran-vos reebuts en compte. Data ut suppra.

||50v Del consell de la vila de Castelló al honrat en Berenguer Moliner, regidor e administrador de les rendes del senyor duch. Donats e pagats a·n Bernat Arnau, notari, per diornals que féu a Benicàcim per haver e fer translat de les cartes del censal d’en Pericó de Thous, lo qual la universitat fa de cens et per los quals lo senyor duch empenyorà les rendes a la dita vila ultra l’empenyorament ja de aquelles dites rendes per altres censals carregats empe<n>yorades, ço és, per los diornals e translat del dit contracte, .XXII. sous. Retenits-vos lo present com ja en lo dit translat lo dit notari haje scrit cautela de rebuda.

Ítem, donats a·n Miquel Pegueroles, scrivà del batle, per la letra de certificació feyta al maestre Racional e per informació e altres treballs, .V. sous, .VI. diners. Data ut suppra.²³⁵

Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, jurat, síndich e clavari de la universitat de la vila de Castelló, saluts e dilecció. Donats e pagats a·n Ramon de Belsa, saig e corredor, per córrer²³⁶ les imposicions de la dita vila,²³⁷ .XX. sous, et dels quals lo consell en lo present dia de huy celebrat ha manat ésser feyt a aquell lo present albarà. Retenits-vos emperò lo present albarà ensemps ab cautela e serà-vos reebuts en compte. Data Castilione, .XIXª. die ianuarii anno a Nativitate Domini .Mº.CCCº.LXXXº.Vº.²³⁸

||51r Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, jurat, síndich e clavari de la universitat de la universitat de la dita vila, saluts e dilecció. Donats e pagats a·n Lorenç Valentí, vehín de la dita vila, per tenir los (sic) pes de la farina de la dita vila, sexanta sous moneda reals de València, et de la paga o terça del mes de jener proppassat, et de les quals lo consell en lo present dia de huy celebrat ha manat a aquell ésser feyt lo present albarà. Retenits-vos emperò lo present albarà ensemps ab cautela e serà-vos reebuts en compte. Data Castilione, .XIXª. die ianuarii.

Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, jurat, síndich e clavari de la universitat de la vila de Castelló, saluts e dilecció. Donats e pagats²³⁹ \al discret/ Guillem Dezcoll, notari de la scrivania del senyor rey, .XXX. florins d’or de ley de Aragó coribles los quals a aquell són deguts per los treballs sostinguts en les corts qui de present se celebren en Monçó per lo senyor rey, \per la dita universitat/, com per tots altres afers \e treballs/ per aquell sostenguts tro al present dia de huy inclusum e dels quals lo consell celebrat a .XVII. de febrer anno presenti ha manat a aquell ésser feyt lo present albarà. Retenits-vos emperò lo present albarà ensemps ab cautela e seran-vos reebuts en compte. Data Castilione, .XVIIª. die februarii anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº.Vº.²⁴⁰

||51v Lo consell vo<l>ch que fosen afermats per guardians del terme e hajen llurs terces e haje cascun .L. sous per any, \havedors de mig en mig any/. Emperò, que juren que faran la degolla segons forma dels stabliments del bovalar e que faran bones e justes leals [reclames], àls que no hajen alcun salarii e que sien dos guardians e no pus.²⁴¹

Posthea die sabbati, .VIIIª. die aprilis anno presenti.

L’onrat en Ramon de Tous promès e·s obligà als honrats en Pere Moster, Berenguer Serra, Guillamó Feliu, jurats, de pagar quant la vila obrarà la ecclésia .DCCCL. sous restants a pagar d’aquells mill sous que en Bernat de Verdú lexà a la obra de la ecclésia, romanents a pagar a part del dit en Ramon, e obligà-y sos béns, per vigor de la qual obligació li fon reemut l’alberch ab tot son càrrech de quitament e peytes degudes.

\Testimonis: Berenguer Celma, Bernat Cabeça/.

Die.

Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, jurat, síndich e clavari de la universitat de la vila de Castelló, saluts e dilecció. Donats e pagats a·n Berenguer Serra, a·n Guillamó Feliu, a·n Berthomeu de Bues, jurats en l’any present, per regir lo officii de juradia de la dita vila del present any cent sous a cascun, que són .CCC. sous.

\Ítem, a·n Berenguer Guitard, síndich ad littes, cinquanta sous/.

Ítem, vos retenits vers vós per rahon de regir lo officii en lo dit any de juradia e claveria doents cinquanta sous, \que són en suma .DC. sous/, et dels quals lo consell en lo present dia de huy celebrat ha manat a aquell ésser feyt lo present albarà. Retenits-vos emperò lo present albarà ensemps ab cautela e serà-vos reebuts en compte. Data.²⁴²

||52r Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, ju[ra]t, síndich e clavari de la universitat de la dita vila, saluts e dilecció. Donats e pagats a·n Pasqual Ferrando, notari, per regir la scrivania de la dita vila en lo present any cent sous moneda reals de València.

Ítem, d’altra part, per dos viatjes que féu, la un a Vila-real, l’altre <a> Almaçora per rahon de les [vistes] que feren los prohòmens de Buriana com per rahon de la anada que féu a mossén en Jacme Castellar, .X. sous.²⁴³

\Ítem, per ésser conseller del justícia del any present, .X. sous/, que són en suma .C.XXI. sous e dels quals lo consell en lo present dia de huy celebrat ha manat a aquell ésser feyt lo present albarà. Retenits-vos emperò lo present albarà ensemps ab cautela e seran-vos reebuts en compte. Data.²⁴⁴

Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, jurat, síndich e clavari de la universitat de la dita vila, saluts e dilecció.²⁴⁵ Com segons relació per vós en plener consell feyta hajats pagades les quantitats dejús scrites²⁴⁶ per afers e negociis de la dita vila:

Primo, a·n Domingo Çaera per²⁴⁷ ferrar los poals nous del pou de Senta Maria e del pou Nou, e per fer cèrcols, .XV. sous, .VI. diners. E a·n Erau, fuster, per fer un poal al pou de Senta Maria e adobar la roda, .VII. sous, e dels quals lo consell en lo present dia de huy celebrat ha manat a aquell²⁴⁸ ésser feyt lo present albarà. Retenits-vos emperò lo present albarà ensemps ab cautela e seran-vos reebuts en compte. Data Castilione, .XVIIIª. die aprilis anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº. quinto.²⁴⁹

||52v Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, jurat, síndich e clavari de la universitat de la dita vila, saluts e dilecció. Donats e pagats a·n Berenguer Guitard, notari, vehín de la dita vila, per quatre dies que stech en València per afers del procés de la imposició que demanave en Ramon Miquel, e per dos sous qui bestragué a scriptures, a raon de .VII. sous per dia, que són .XXX. sous, e dels quals lo consell en lo present dia de huy celebrat ha manat a aquell ésser feyt lo present albarà. Retenits-vos emperò lo present albarà ensemps ab cautela e seran-vos reebuts en compte. Data Castilione, .XXVIIIª. die aprilis.²⁵⁰

Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, jurat, síndich e clavari de la universitat de la dita vila, saluts e dilecció. Donats e pagats a·n Pasqual lo ferrer, per comprar unes manxes les quals ha a tenir en nom de la dita universitat, e los quals l’onrat consell \li ha/ manat prestar per a obs de comprar aquelles,²⁵¹ cinquanta sous moneda reals de València, et dels quals lo consell²⁵² de la dita vila ha manat a aquell ésser feyt lo present albarà. Retenits-vos emperò lo present albarà ensemps ab cautela e seran-vos reebuts en compte. Data Castilione, .XXVIIIª. die aprilis.²⁵³

Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, jurat, síndich e clavari de la universitat de la dita vila, saluts e dilecció.²⁵⁴ Com vós hajats bestreyts doents cinquanta sous <d’>aquells mill sous que se an a dar cascun any a mossén en Pere d’Artés per les fermances d’en Guillem Andreu. Per ço, lo consell manà a vós ésser feyt lo present albarà per tal que a la reddició del vostre compte puxats mostrar e seran-vos reebuts en compte. Data ut suppra.²⁵⁵

||53r Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, [jurat], síndich e clavari de la universitat de la dita vila, saluts [e dilecció].²⁵⁶ Com vós hajats \dats e pagats/ per servi de la dita vila [...] florins d’or de ley de Aragó coribles en aquell loch [...] [l’]onrat consell vos és stat manat, per tal lo dit honrat con[sell m]anà a vós ésser feyt lo present albarà per tal²⁵⁷ que a la reddició del vostre compte aquell puxats mostrar e seran-vos reebuts en compte. Data Castilione.²⁵⁸

Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, jurat, síndich e clavari de la universitat de la dita vila, saluts e dilecció. Com²⁵⁹ segons relació per vós feyta en plener consell hajats pagades les quantitats dejús scrites per afers e negocis de la dita universitat, ço és, per un translat del contracte del honrat en Pericó de Tous, lo qual fon tramés al senyor duch, .XXII. sous, los quals donàs a·n Bernat Arnau, notari, qui aquell féu.

Ítem, d’altra part .V. sous, .VI. diners que donàs a·n Miquel Pegueroles per la letra de la informació tramesa al maestre racional sobre lo feyt dels marchs de les rendes.

Ítem, .XXIIII. sous, .VI. diners que donàs als frares per loysme de la terra d’en Berenguer Masquefa.

Ítem, per cens degut, .XLIII. sous, .IIII. diners.

Ítem, .XI. sous que donàs a·n Garcia lo porter, qui vench a demanar la cena de absència.

Ítem, a un correu qui apportà letres de les Corts, dels missatgers, .V. sous, .VI. diners.

\Ítem, a·n Berenguer Sala .XXII. sous deguts a aquell per tenir lo pou de Na Mirona, de la última paga.²⁶⁰

Les quals quantitats munten a suma e quantitat de .XXXII. sous, \.X. diners/. Per tal, lo dit honrat consell manà a vós ésser feyt lo present albarà per ço que a la reddició del vostre compte aquell puxats mostrar e seran-vos reebuts en compte. Data.²⁶¹

||53v [Del] consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, [jurat], síndich e clavari de la dita vila, saluts e dilecció. [Com] [...] vós havets haverat en plener consell, hajats pagades [les] quantitats dejús scrites:

Primerament, a·n Vilar, per ferrar los curons del pou de Santa Maria e aquells aportar a vila, .V. sous.

Ítem, a·n Erau, per dos poals nous e un fusel que féu \e/ a l’açut, a les almenares, adobar, e per un capçal nou, .XXIIII. sous.

Ítem, a·n Piquó e a·n Busquet, jutglars, per servi que feren lo jorn de Pasqua, .XI. sous.

Ítem, a·n Domingo Çaera, per ferrar los poals del pou d’en Aguiló, .III. sous, .X. diners.

Ítem, per scurar lo pou de Santa Maria e d’en Miró,²⁶² .XXII. sous, .VIIII. diners.

Ítem, encara per les anses que·s trencaren dels poals al scurar dels dits pous, .V. sous, .VI. diners.

Ítem, a·n Ramon Erau, porter, los quals li romanien per una resta de un viatje que féu ací per los afers de les peytes dels generoses, .V. sous, .VI. diners.

\Ítem, a·n Pere Boix per enterar (sic) al pou de Santa Maria per scurar, .V. sous./

Les quals quantitats pujen a suma e quantitat de .LXXXVIII. sous, .VI. diners, de les quals lo honrat consell de la dita vila vos ha manat ésser feyt lo present albarà per tal que a la reddició del vostre compte aquell puxats mostrar e seran-vos reebuts en compte. Data.²⁶³

Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, jurat, síndich e clavari de la universitat de la dita vila, saluts e dilecció. Donats e pagats a·n Johan d’Alçamora, a·n Pere Moster, notari, a·n Ramon Spàrech, a·n Berthomeu de Bues, a·n Berenguer Guitard, notari, .X. sous a cascun, que són cinquanta sous, per ésser consellers del²⁶⁴ honrat n’Andreu Sala, justícia en l’any proppassat, e dels quals lo consell ha manat a aquells ésser feyt lo present albarà. Retenits-vos emperò lo present albarà ensemps ab cautela e seran-vos reebuts en compte. Data Castilione.²⁶⁵

||54r Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, j[urat, síndich] e clavari de la universitat de la dita vila, saluts e dilecció. [Donats] e pagats a·n Lorenç Valentí, vehín de la dita vila, [tinent] los (sic) pes de la farina de la sobredita vila, sexanta sous [moneda] reals de València los quals a aquell són deguts de la terça [del mes] de abril pus proppassada e dels quals²⁶⁶ l’onrat consell ha manat a aquell ésser feyt lo present albarà. Retenits-vos emperò lo present albarà ensemps ab cautela e seran-vos reebuts en compte.²⁶⁷

Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Miquel, administrador de les rendes del senyor duch, saluts e dilecció. Donats e pagats a·n Ramon de Belsa, crida e corredor públich de la dita vila, per córrer les rendes e vendre aquelles en públich encant, .X. sous, e dels quals lo consell ha manat a aquell ésser feyt lo present albarà. Retenits-vos emperò lo present albarà ensemps ab cautela e seran-vos reebuts en compte. Data.²⁶⁸

Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, jurat, síndich e clavari de la universitat de la dita vila, saluts e dilecció. Donats e pagats a·n Ramon de Belsa, saig e trompeta de la dita vila, per servir la dita vila de de saig e trompeta, .LXXX. sous moneda reals de València, \del any present/, e dels quals lo \dit/ consell ha manat a aquell ésser feyt lo present albarà. Retenits-vos emperò lo present albarà ensemps ab cautela e seran-vos reebuts en compte. Data.

||54v [Del cons]ell de la vila de Castelló al honrat en Pere Miquel,²⁶⁹ \[administrador] de les rendes del senyor duch, senyor/ de la universitat de la dita vila, [saluts e] dilecció. Donats e pagats als honrats en Bernat Pinell, [Berenguer Mo]liner, misatgers elets per lo consell de la dita vila a dar compte de les rendes del senyor duch les quals la dita vila té empenyorades per rahon de la anada que han feyta al senyor duch per dar lo dit compte en la ciutat de Gerona, ço és lo dit en Berenguer per dar compte del últim any²⁷⁰ d’aquells .X. anys que la dita vila ha dat compte d’aquelles, com lo dit en Bernat hagués a clarificar lo compte dels .IX. anys, e vós, \dit en Berenguer Moliner/ haguésets dar compte del últim any com fos per vós administrat e regit la reebuda e data del dit últim anys dels dits .X. anys, havent sguard a la carestia que en la terra ere com les jents d’armes fosen en aquella terra e fam gran se fos mesa en la terra, e havent sguard a dos hòmens de peu que eren ab vosaltres e ab vostres cavaleries, ço és, \[...] dit en Berenguer Moliner, per cascun dia, florí e mig/,²⁷¹ que són .LXVI. jorns que stigués entre anar, star e tornar, que munten en suma .XCIX. florins.²⁷²

Ítem, d’altra part, per una mà de paper per scriure lo compte, .XVIII. diners.

Ítem, d’altra part, per fer scriure lo dit compte, .XXII. sous. Ítem, de metre la absolució \en forma/, que el senyor duch nos féu de les dites rendes, .XXII. sous.²⁷³

\Ítem, al prothonotari del senyor duch per la absolució e dret de segell, .XV. florins/.

Et de les quals \quantitats/ l’onrat consell ha manat a vós ésser feyt lo present albarà. Retenits-vos emperò lo pres[en]t albarà ensemps ab cautela e seran-vos reebuts en compte. Data Castilione, .XIIIIª. madii.²⁷⁴

||55r Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere [Moster, jurat], síndich e clavari de la universitat de la vila [de Castelló], saluts e dilecció. Jatsesie que per nós sie manat [fer] albarà al honrat en Pere Miquel, administrador [de les] rendes del senyor duch, que donàs e pagàs [a·n Berenguer] Moliner e a·n Bernat Pinell certes quantitats segons que [en un] albarà feyt en lo present dia de huy és contengut, la veritat és que vós, \dit en Pere Moster/, havets pagats a·n Berenguer Moliner noranta-nou florins per los diornals; e d’altra part, per mesions vereficades per aquell, cinquanta-dos sous, .VI. diners.

Ítem, havets donats d’altra part a·n Bernat Pinell, per la paga de dret de segell de la absolució, .XV. florins.

Per tal, lo dit honrat manà a vós ésser feyt lo present albarà per tal que a la reddició del vostre compte aquell puxats mostrar e seran-vos reebuts en compte. Data .XIIIIª. madii.²⁷⁵

Del consell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, jurat, síndich e clavari de la universitat de la dita vila, saluts e dilecció. Donats e pagats a·n Salvador Albert, notari, per rahon de diverses scriptures per aquell feytes per la dit vila usque in hanc presentem diem, .XIII. sous moneda reals de València. Et dels quals l’onrat consell ha manat a aquell ésser feyt lo present albarà. Retenits-vos emperò lo dit albarà ensemps ab cautela e seran-vos reebuts en compte. Data.²⁷⁶

||55v [Del con]sell de la vila de Castelló al honrat en Pere Moster, síndich, [jurat e clavari] de la universitat de la dita vila, saluts e dilecció. [Com] hajats donats e pagats per les robes dels [...] [jo]glars, ço és, les robes de Ramon de Belsa, qui ab cosir, baxar e calces costaren cent .IX. sous, .V. diners.

Ítem, d’altra part, per lo drap de don [...] e de don Martí, [...], les quals compres d’en Berenguer Moliner qui, a raó de .X. sous, .VI. diners per alna, e per la imposició .IIII., .III. diners, que serien .LXXXIX. sous, .III. diners, lo dit honrat consell manà ésser feyt lo present albarà per tal que a la reddició de aquell puxets mostrar ensemps ab cautela²⁷⁷ e seran-vos reebuts en compte. Data Castilione, .XIIIIª. die madii anno a Nativitate Domini millesimo .CCCº.LXXXº.Vº.

¶ ¹ Anotacions fetes per mans diverses. ¶ ² Ratllat il·legible de tres paraules. ¶ ³ Ratllat: per lo besti. ¶ ⁴ Ratllat: como ne fos request. ¶ ⁵ Al marge esquerre: peix. També hi ha dibuixada a tinta la figura d’un peix. ¶ ⁶ Al marge esquerre: albarà. ¶ ⁷ Ratllat: que li face. ¶ ⁸ Anotació repetida i molt similar redactada al full 7v. ¶ ⁹ Ratllat: deu haver. ¶ ¹⁰ Al marge esquerre: Ferma d’en Pere de Begues, batle. ¶ ¹¹ Ratllat: Per ço dix. ¶ ¹² Ratllat: e segons vol. ¶ ¹³ Ratllat: Ramon Spar. ¶ ¹⁴ Ratllat: de voluntat del dit consell. ¶ ¹⁵ Ratllat: dels. ¶ ¹⁶ Ratllat: dos. ¶ ¹⁷ Al marge esquerre: albarà. ¶ ¹⁸ Ratllat: ni ell ha. ¶ ¹⁹ Al marge esquerre: albarà. ¶ ²⁰ Anotació incompleta i cancel·lada amb ratlles. ¶ ²¹ Al marge esquerre: albarà. ¶ ²² Ratllat: hac. ¶ ²³ Al marge esquerre: obra. ¶ ²⁴ Anotació incompleta i cancel·lada per una ratlla. ¶ ²⁵ Anotación cancel·lada per una ratlla. ¶ ²⁶ Al marge esquerre: de les albardes. ¶ ²⁷ Ratllat: per. ¶ ²⁸ Ratllat: [Cartado]. ¶ ²⁹ Repetit: fon. ¶ ³⁰ Al marge esquerre: albarà. ¶ ³¹ Ratllat: dells. ¶ ³² Ratllat: en lo qual. ¶ ³³ Ratllat: l’onra. ¶ ³⁴ Al marge esquerre: albarà. ¶ ³⁵ Ratllat: que com. ¶ ³⁶ Ratllat: en lo. ¶ ³⁷ Repetit i ratllat: fon. ¶ ³⁸ Ratllat: servada. ¶ ³⁹ Ratllat: blats. ¶ ⁴⁰ Repetit i ratllat: passats. ¶ ⁴¹ Ratllat: que y. ¶ ⁴² Anotació cancel·lada amb ratlles. ¶ ⁴³ Ratllat: segristà. ¶ ⁴⁴ Ratllat: en altra. ¶ ⁴⁵ Ratllat: compte. ¶ ⁴⁶ Ratllat: se’n per la. ¶ ⁴⁷ Ratllat: .VI. florins a·n Johan Pintor e a·n Huguet Spàrech. ¶ ⁴⁸ Ratllat: [fréstecs]. ¶ ⁴⁹ Segueix l’inici d’una altra anotació, inacabada i ratllada: L’onrat consell, attenent que·ls porchs. ¶ ⁵⁰ Ratllat: consellers . ¶ ⁵¹ Ratllat: a la. ¶ ⁵² Ratllat: preu. ¶ ⁵³ Ratllat: per ço dit. ¶ ⁵⁴ Ratllat: que·ls sie feyt .I. diner de gràcia per lliura. ¶ ⁵⁵ Ratllat: e se’n sie clamat. ¶ ⁵⁶ Ratllat: dixeren que u. ¶ ⁵⁷ Ratllat: de la cort de la del palau comú. ¶ ⁵⁸ Ratllat: consellers, Domingo Sanç, consellers. ¶ ⁵⁹ Al marge esquerre: albarà. ¶ ⁶⁰ Ratllat: e aquell sie. ¶ ⁶¹ Ratllat: e si no e si és conegut que u pach lo dit en Berenguer. ¶ ⁶² Ratllat: en lo qu. ¶ ⁶³ Ratllat: de la. ¶ ⁶⁴ Ratllat: consellers. ¶ ⁶⁵ En realitat diu: sóns. ¶ ⁶⁶ Ratllat: e que de tot. ¶ ⁶⁷ Ratllat: per la. ¶ ⁶⁸ Ratllat: Bernat sie amonestat haver la dita absolució; en altra manera, que sie procehit axí com és convocat altre consell. ¶ ⁶⁹ Ratllat: justícia. ¶ ⁷⁰ Ratllat: Pasqual Miró. ¶ ⁷¹ Ratllat: per ço dix e pregà al consell que li fes albarà. Lo consell acordà que li fos feyt albarà. ¶ ⁷² Ratllat: ha st. ¶ ⁷³ Ratllat: de les dites .XXXVI: lliures. ¶ ⁷⁴ Al marge esquerre: dibuix d’una creu quadrada i patada. ¶ ⁷⁵ Ratllat: de la amarjal, de les .V. lliures aytant com al consell plaurà. ¶ ⁷⁶ Ratllat: .XXXVI. ¶ ⁷⁷ Ratllat: Ítem, fon proposat en consell per los honrats jurats que com per en Ramon Miquel. ¶ ⁷⁸ Ratllat: de provisió. ¶ ⁷⁹ Ratllat: octobris. ¶ ⁸⁰ Ratllat: n’Arnau. ¶ ⁸¹ Ratllat: En altra manera. ¶ ⁸² Al marge esquerre: albarà. ¶ ⁸³ Ratllat: reafer. ¶ ⁸⁴ Ratllat: asesor. ¶ ⁸⁵ Ratllat: una letra. ¶ ⁸⁶ Ratllat: conegue. ¶ ⁸⁷ Ratlla: per ço dixeren que u no. ¶ ⁸⁸ Ratllat: antiga. ¶ ⁸⁹ Al marge esquerre: Ferma d’en Pere de Begues, batle, sau dret de senyor. ¶ ⁹⁰ Al marge esquerre: albarà. ¶ ⁹¹ Ratllat: los guardians. ¶ ⁹² Ratllat: que done. ¶ ⁹³ Ratllat: suficient. ¶ ⁹⁴ Ratllat: acusador. ¶ ⁹⁵ Ratllat: quarto. ¶ ⁹⁶ Ratllat: dixeren. ¶ ⁹⁷ Ratllat: l’onrat. ¶ ⁹⁸ Ratllat: en lo quitament. ¶ ⁹⁹ Ratllat: alcun. ¶ ¹⁰⁰ Ratllat: justícia. ¶ ¹⁰¹ Ratllat: en Pere de Reus, en Bernat Cabeça, Francesch Tovarç, Berenguer Moliner, Guillem de Rippoll, Berenguer Guitard. ¶ ¹⁰² Ratllat: sis. ¶ ¹⁰³ Ratllat: Pere de Begues, batle. ¶ ¹⁰⁴ Ratllat: justícia. ¶ ¹⁰⁵ Ratllat: batle. ¶ ¹⁰⁶ Ratllat: Guillem de Rippoll, notari. ¶ ¹⁰⁷ Ratllat: tot lo poble lo jorn de la Nativitat de Nostre Senyor. ¶ ¹⁰⁸ Ratllat: maestre Arnau de Peralta, Pere Ribaroja, Domingo Maurell, Johan Tauengua. ¶ ¹⁰⁹ Ratllat: en lo qual consell. ¶ ¹¹⁰ Ratllat: dites. ¶ ¹¹¹ Ratllat: sien. ¶ ¹¹² Ratllat: en Johan Barbarossa. ¶ ¹¹³ Ratllat: justícia. ¶ ¹¹⁴ Ratllat: lo dit en Bernat. ¶ ¹¹⁵ Ratllat: fer. ¶ ¹¹⁶ Ratllat: feytes per auctoritat d’en. ¶ ¹¹⁷ Ratllat: condició. ¶ ¹¹⁸ Ratllat: hoc encara en aquells. ¶ ¹¹⁹ Al marge esquerre: albarà. ¶ ¹²⁰ Ratllat: ho. ¶ ¹²¹ Ratllat: aquesta part. ¶ ¹²² Ratllat: per ço dixeren que u. ¶ ¹²³ Ratllat: de les fermances. ¶ ¹²⁴ Ratllat: e de .II. sous que demanave [...]. Al marge esquerre: albarà. ¶ ¹²⁵ Ratllat: Pere Miquel. ¶ ¹²⁶ Ratllat: que ell ha. ¶ ¹²⁷ Ratllat: tro. ¶ ¹²⁸ Ratllat: jurats. ¶ ¹²⁹ Ratllat: Bernat [Maurel]. ¶ ¹³⁰ Ratllat: Guillem. ¶ ¹³¹ Ratllat: càrrech d’aquell. ¶ ¹³² Ratllat: ni. ¶ ¹³³ En realitat diu: cosat. ¶ ¹³⁴ Ratllat: paniç. ¶ ¹³⁵ Ratllat: tro. ¶ ¹³⁶ Ratllat: fon aplegat. ¶ ¹³⁷ Ratllat: foren pre. ¶ ¹³⁸ Ratllat: Bernat. ¶ ¹³⁹ Al marge esquerre: albarà. ¶ ¹⁴⁰ Ratllat: ab què. ¶ ¹⁴¹ Ratllat: que vaje. ¶ ¹⁴² Ratllat: que com. ¶ ¹⁴³ Al marge esquerre: albarà. ¶ ¹⁴⁴ Ratllat: temps sien encara. ¶ ¹⁴⁵ Ratllat: que li fos feyt. Al marge esquerre: blats. ¶ ¹⁴⁶ Ratllat: ajustats. ¶ ¹⁴⁷ Ratllat: jurats. ¶ ¹⁴⁸ Ratllat: Bernat Miralles. ¶ ¹⁴⁹ Ratllat: Pere. ¶ ¹⁵⁰ Ratllat: consellers. ¶ ¹⁵¹ Ratllat: que reeb. ¶ ¹⁵² Ratllat: .VIII. sous. ¶ ¹⁵³ La resta de la frase afegida al peu del full, amb una marca indicatòria. ¶ ¹⁵⁴ Al marge esquerre: albarà. ¶ ¹⁵⁵ Al marge esquerre: albarà. ¶ ¹⁵⁶ Al marge esquerre: albarà. ¶ ¹⁵⁷ Ratllat: en lo q. ¶ ¹⁵⁸ Ratllat: lo consell. ¶ ¹⁵⁹ Repetit: lo consell. ¶ ¹⁶⁰ Ratllat: stablí. ¶ ¹⁶¹ Ratllat: frau alcú. ¶ ¹⁶² Ratllat: fon. ¶ ¹⁶³ Ratllat: dit. ¶ ¹⁶⁴ Ratllat: qui han. ¶ ¹⁶⁵ Ratllat: que·l. ¶ ¹⁶⁶ Ratllat: ço és. ¶ ¹⁶⁷ Ratllat: en la di. ¶ ¹⁶⁸ Ratllat: trobaran. ¶ ¹⁶⁹ Ratllat: per lochs. ¶ ¹⁷⁰ Ratllat: senyoria. ¶ ¹⁷¹ Ratllat: a la dita. ¶ ¹⁷² Ratllat: e que el. ¶ ¹⁷³ Ratllat: e serie. ¶ ¹⁷⁴ Ratllat: bé d. ¶ ¹⁷⁵ Ratllat: Johan Tauengua. ¶ ¹⁷⁶ Ratllat: Fon apleg. ¶ ¹⁷⁷ Ratllat: consellers. ¶ ¹⁷⁸ Ratllat: acordà. ¶ ¹⁷⁹ Ratllat: e que [...] que la carta de [...] serà haüda, que la part que·ls hereters de Fadrell donen .L. florins e [...] que la carta sie haüda que sien asegurats [...]. ¶ ¹⁸⁰ Anotació cancel·lada amb ratlles. ¶ ¹⁸¹ Ratllat: tres e finí en .IIII. ¶ ¹⁸² Ratllat: per. ¶ ¹⁸³ Ratllat: per en Pere Miquel, mercader. ¶ ¹⁸⁴ Ratllat: la meytat als jurats. ¶ ¹⁸⁵ Ratllat: sots pena de. ¶ ¹⁸⁶ Ratllat: aplicadors als còfrens del senyor duch. ¶ ¹⁸⁷ Ratllat: puxen. ¶ ¹⁸⁸ Ratllat: la qual. ¶ ¹⁸⁹ Ratllat: que li. ¶ ¹⁹⁰ Ratllat: síndich e clavari. ¶ ¹⁹¹ Ratllat: Berenguer Moliner. ¶ ¹⁹² Ratllat: pujen a la. ¶ ¹⁹³ Ratllat: provehís. ¶ ¹⁹⁴ Ratllat: a la senyora du. ¶ ¹⁹⁵ Ratllat: lo consell acordà. ¶ ¹⁹⁶ Ratllat: al honrat. ¶ ¹⁹⁷ Ratllat: com. ¶ ¹⁹⁸ Ratllat: mes present de maig. ¶ ¹⁹⁹ Al marge esquerre: factum. ¶ ²⁰⁰ Ratllat: vila. ¶ ²⁰¹ Ratllat: manam a vós. ¶ ²⁰² Al marge esquerre: factum. ¶ ²⁰³ Al marge esquerre: factum. ¶ ²⁰⁴ Al marge esquerre: factum. ¶ ²⁰⁵ Al marge esquerre: factum. ¶ ²⁰⁶ Ratllat: de la altra. ¶ ²⁰⁷ Al marge esquerre: factum. ¶ ²⁰⁸ Ratllat: jurat, síndich e clavari de. ¶ ²⁰⁹ Ratllat: e honor. ¶ ²¹⁰ Al marge esquerre: factum. ¶ ²¹¹ Al marge esquerre: factum. ¶ ²¹² Ratllat: e pagats. ¶ ²¹³ Ratllat: Primo. ¶ ²¹⁴ Al marge esquerre: factum. ¶ ²¹⁵ Ratllat: Donats. ¶ ²¹⁶ Al marge esquerre: factum. ¶ ²¹⁷ Ratllat: del. ¶ ²¹⁸ Al marge esquerre: factum. ¶ ²¹⁹ Al marge esquerre: factum. ¶ ²²⁰ Repetit: dia. ¶ ²²¹ Al marge esquerre: factum. ¶ ²²² Ratllat: d’en. ¶ ²²³ Ratllat: e dels quals lo consell en lo present dia de huy celebrat. ¶ ²²⁴ Al marge esquerre: factum. ¶ ²²⁵ Al marge esquerre: factum. ¶ ²²⁶ Al marge esquerre: factum. ¶ ²²⁷ Ratllat: l’onrat. ¶ ²²⁸ Ratllat: la moneda. ¶ ²²⁹ Ratllat: per la dita vila. ¶ ²³⁰ Al marge esquerre: factum. ¶ ²³¹ Ratllat: Berenguer. ¶ ²³² Al marge esquerre: factum. ¶ ²³³ Ratllat: jurat, síndich e clavari de la universitat. ¶ ²³⁴ Ratllat: dits. ¶ ²³⁵ Al marge esquerre: factum. ¶ ²³⁶ Ratllat: les rendes del senyor duch e per córrer. ¶ ²³⁷ Ratllat: ço és per les rendes de censal e per les imposicions. ¶ ²³⁸ Al marge esquerre: factum. ¶ ²³⁹ Ratllat: a·n. ¶ ²⁴⁰ Al marge esquerre: factum. ¶ ²⁴¹ Anotació cancel·lada amb ratlles. ¶ ²⁴² Al marge esquerre: factum. ¶ ²⁴³ Ratllat: Ítem, d’altra part, per lo sindicat que féu a·n Berenguer Moliner sobre lo feyt de les rendes del senyor duch, .X. sous. ¶ ²⁴⁴ Al marge esquerre: factum. ¶ ²⁴⁵ Ratllat: Donats e pagats. ¶ ²⁴⁶ Ratllat: Primerament. ¶ ²⁴⁷ Ratllat: fer p. ¶ ²⁴⁸ Repetit: a aquell. ¶ ²⁴⁹ Al marge esquerre: factum. ¶ ²⁵⁰ Al marge esquerre: factum. ¶ ²⁵¹ Ratllat: e dels. ¶ ²⁵² Ratllat: en lo present. ¶ ²⁵³ Al marge esquerre: factum. ¶ ²⁵⁴ Ratllat: Donats e pagats. ¶ ²⁵⁵ Al marge esquerre: factum. ¶ ²⁵⁶ Ratllat: Donats e. ¶ ²⁵⁷ Ratllat: lo dit honrat consell. ¶ ²⁵⁸ Al marge esquerre: factum. ¶ ²⁵⁹ Ratllat: vós. ¶ ²⁶⁰ Ratllat: Per tal lo dit honrat consell en. ¶ ²⁶¹ Al marge esquerre: factum. ¶ ²⁶² Ratllat: Aguiló. ¶ ²⁶³ Al marge esquerre: factum. ¶ ²⁶⁴ Ratllat: honrat. Repetit: del. ¶ ²⁶⁵ Al marge esquerre: factum. ¶ ²⁶⁶ Ratllat: lo consell [...] present dia. ¶ ²⁶⁷ Al marge esquerre: factum. ¶ ²⁶⁸ Al marge esquerre: factum. ¶ ²⁶⁹ Ratllat: Moster, jurat, síndich e clavari. ¶ ²⁷⁰ Ratllat: de un any. ¶ ²⁷¹ Ratllat: entre abdosos .XXVII. sous, .VI. diners reals de València per tots jorns. ¶ ²⁷² Ratllat: .CLXII. florins. ¶ ²⁷³ Ratllat: per la [...] dels [...] que re[...] [...] sous, que són en suma .XLV. sous. ¶ ²⁷⁴ Al marge esquerre: factum. ¶ ²⁷⁵ Al marge esquerre: factum. ¶ ²⁷⁶ Al marge esquerre: factum. ¶ ²⁷⁷ Ratllat: de reebuda.

Конец ознакомительного фрагмента.

Текст предоставлен ООО «ЛитРес».

Прочитайте эту книгу целиком, купив полную легальную версию на ЛитРес.

Безопасно оплатить книгу можно банковской картой Visa, MasterCard, Maestro, со счета мобильного телефона, с платежного терминала, в салоне МТС или Связной, через PayPal, WebMoney, Яндекс.Деньги, QIWI Кошелек, бонусными картами или другим удобным Вам способом.