Автор: Иванка Иванова Питрек

Артистично име: Иванка Иванова

Перли

от

българския фолклор

„Нови песни от района на Пазарджик“

Десета част

„55 авторски песни на Иванка Иванова по образци

на автентични народни песни с ноти и текст”

© Компютърен дизайн:

България, Пазарджик, Беллопринт ООД, 2016

http://www.belloprint.com

Описание на книгата на три езика

BG

55 непубликувани авторски песни на певицата, създадени по образци на автентични народни песни от Пазарджишко, с ноти и текст, класифицирани по вид и с обяснения на чуждиците, непознатите и диалектни думи.

D

55 nicht veröffentlichte Autorenlieder der Sängerin, geschaffen auf Grundlage authentischer Volkslieder aus der Region Pazardshik incl. Noten und Texte, klassifiziert nach ihrer Art und mit Erklärungen der Fremdwörter, unbekannte Wörter und Dialekte.

E

55 unpublished аuthor songs of the singer based on authentic folk songs from Pazardzhik, with music and lyrics classified by type and explanations of foreign words, unfamiliar words and dialect.

ПРЕДГОВОР

Автор – композитор, аранжор и съставител на електронната книга „Перли от българския фолклор”„Нови песни от района на Пазарджик“ десета част е народната певица Иванка Иванова Питрек, чието артистично име е Иванка Иванова. Песните й не са издавани – авторски, създадени по образци на автентични народни песни от регион Пазарджик, които е събирала през годините.

Както Ви е известно тя е събрала над 1000 автентични песни.

Нейните книги до сега са всички с издавани и вече популяризирани песни от Пазарджишко, които тя самата изпълнява.

Кое е това, което накара авторката да издава тази нова поредица от книги?

Любовта към българският народ и нейната дългогодишна мечта да издаде книги със събраните от нея песни. Песни, които да останат за бъдещото поколение и за всички почитатели на българския фолклор по света.

Народът ни е оцелял, защото е пял….

И в песните му са бита, нравите, историята, обичаите…

Корените на българщината са именно в народното творчество въобще, а това е нейната цел- те да бъдат запазени и съхранени за поколенията.

До сега записаните й песни са в предишните й електронни книги, които са Ви известни:

2012 г. – “Фолклорно посвещение” – Самоучител по народно пеене на четири езика – български, руски, немски и английски

http://youtu.be/kQBpUAfiHCM

2013 последва четирилогията „Песните на Иванка Иванова” – първа,втора,трета и четвърта част на три езика – български, немски и английски – всяка книжка с по 44 народни песни от репертоара й с пазарджишки народни песни с ноти и текст.

Всички 176 песни са записани в различни радиостанции, телевизии, компакт дискове. В четвърта книжка се представи и с една авторска -карнавалната песен на немски

Stanchitse le bayovata tetralogy Ivanka Ivanova s songs BG,DE,E

http://www.youtube.com/watch?v=hW4K4R0449o&feature=youtu.be

2013 излезе на три езика - български, немски и английски електронната книга “Страшният хайдушки войвода Страхил”.

Самата книжка е малка, но може спокойно да стане тема за сценарий на игрален филм за известният български хайдушки войвода Страхил.

Песента за филма си е в книжката и е с ноти и текст.

2014 – 2015 - 2016 „Перли от българския фолклор”

„Нови песни от района на Пазарджик“

Първа, Втора, Трета, Четвърта, Пета Шеста, Седма,

Осма и Девета част. Всяка книжка с по 55 авторски песни на Иванка Иванова по образци нa автентични народни песни с ноти и текст. Общо във всички книжки, включително с тази за 747 Пазарджишки народни песни. Пейте ги и благославяйте Българският фолклор, защото в него са корените на Българщината.

2016 В сегашната електронна книга „Перли от българския фолклор”

„Нови песни от района на Пазарджик“

десета част са представени :

Битови народни песни,Исторически народни песни, Любовни народни песни,Седенкарски народни песни, Трудови народни песни- Жътварски,Хайдушки народни песни.

За Ваше улеснение са представени на кратко и особеностите на Пазарджишката фолклорна област.Следете за реализацията на други проекти на народната певица Иванка Иванова.

Всички досегашни продукции на Иванка Иванова ще намерите в профилът й на адрес:

http://www.epubli.de/shop/autor/Ivanka-Ivanova-Pietrek/4169.

Особености на Пазарджишката фолклорна област

Пазарджишката фолклорна област, като специфична част от Тракийската област е смесена област от фолклорно – песенна гледна точка.Тя е повлияна от Тракийската, Шопската, Родопската и Пиринската песенна традиция.

Характеризира се с голямо разнообразие от тактове.

Обособена е двугласна част от град Вакарел до река Тополница, а в селата Сестримо и Варвара се пее антофонично с две певици в група.

Около Велинград се обособяват двугласните песни с раздвижен втори глас. Максималният интервал между първи и втори глас е кварта.

От Пазарджик започва западната част на Тракийската низина.

Градът е кръстовище между Европа и Азия.

Типична за Пазарджишкото пеене е паузата между куплетите при пеене.

Характерни за областта са тактовете 2/4 – Право хоро,2/4 – с първо ударено време -Буенек, 11/16 – Криво хоро, 7/8 – Ръченица,

5/8 – Пайдушко хоро,9/8 – Дайчово хоро,13/16 и смесени тактове като 5/8 +9/8 – Йовино хоро, 5/9 + 9/8, 5/8+11/16 и др.

Бавните песни са с типично движение на гълото – така нареченото „тресене” /модулиране на звука/.

Тематично песните са изключително разнообразни:

жетварски, трапезни, юнашки, митически, хайдушки, седенкарски, исторически, любовни, трудови и други.

Традиционни инструменти са:

кавал, гайда / джура -висока гайда/, гъдулка, тамбура, тъпан.

Битови народни песни

1. Боли Яна бяло гърло

Боли Яна бяло гърло

боли Яна бяло гърло,

не е гърло, като гърло,

най е гърло, лошо гърло.

Никой Янка не верува,

не верува, не лекува,

не верува, не лекува,

не лекува болно гърло.

Който Яна веруваше,

веруваше, лекуваше,

той забегна далек, далек,

далек, далек в София.

В София у леля си

у леля си на стол седи,

у леля си на стол седи,

на стол седи, вино пие.

На стол седи, вино пие,

вино пие и ракия.

На чаша му хабер дойде,

че се е Янка поминала.

2. Бягала Рада, Радо ле

Бягала Рада, Радо ле,

през гора, през люлякова.

Припев

През гора, през люлякова,

през поле, през босилково,

хем бяга Рада, хем плаче,

хем се на Бога молеше:

Хем се на Бога молеше:

„Я дай ми Боже, я дай ми!

Припев

Я дай ми Боже, я дай ми,

я дай ми силни ветрове,

я дай ми силни ветрове,

подир ветрове, дъждове!

Шумата да ми окапе,

пътека да ми затрупа.

припев

Пътека да ми затрупа,

та татко да ме не найде,

татко е баща повторни,

той е на мене душманин!”

Непознати думи

Хем - част. Разг.

1. За усилване на предупреждение, молба. Хем да не забравиш!

2. За усилване на потвърждение, присъединяване, придружено с учудване, изненада.

• Хем-хем. Съюз.

1. За съединяване на изречения, чиито действия се извършват едновременно. Хем пее, хем плаче.

душманин - мн. душмани, м. Разг. Враг, неприятел.

3. Да вземем, да вземем Куна лелина

Да вземем, да вземем Куна лелина,

нямаме, нямаме черга шарена.

Да вземем, да вземем Куна лелина,

нямаме, нямаме черга шарена.

Имаме, имаме един чувал с вълна

и той е и той е горе на тавана.

Имаме, имаме един чувал с вълна

и той е и той е горе на тавана.

Посегнах, посегнах аз да го сваля,

а той се, а той се пръсна по тавана.

Посегнах, посегнах аз да го сваля,

а той се, а той се пръсна по тавана.

Мишките, мишките гнездо увиле,

малки си, малки си рожби сдобиле.

Мишките, мишките гнездо увиле

малки си, малки си рожби сдобиле.

4. Де са е чуло, разбрало

Де са е чуло, разбрало

мома в зандани да лежи,

както е Радка лежала,

цели ми девет години.

Покара лято десето,

цяло я село забрави

и брaтя и братовчеди,

сал майка не я забрави.

Майка пред зандан ходеше

и на ключарче думаше:

„Занданче, младо ключарче,

има ли мома в зандани?”

Занданче дума баба си:

„Имаме бабо, имаме,

снощи зандани метохме,

Радини кости сметохме!

Радини кости сметохме

и ги на пътя хвърлихме

и ги на пътя хвърлихме

на пътя, на кръсто пътя!”

Радка се от зандан обади:

„Тука съм, мамо, тука съм,

тука съм, мамо, тука съм,

тука съм, ама защо ли съм?

Тука съм, ама защо ли съм?

Руса ми коса окапа,

руса ми коса окапа,

змии ми очи изпиха!”

5. Динка на река переше

Динка на река переше

Динке ле, бяла Росенко,

на река, на Луда Яна,

Динке ле, бяла Росенко .

Стоян на брега стоеше

Динке ле, бяла Росенко,

дребни камъни ронеше,

Динке ле, бяла Росенко .

Дребни камъни ронеше,

Динке ле, бяла Росенко,

та й водата мътеше,

Динке ле, бяла Росенко.

Динка на Стоян думаше:

Динке ле, бяла Росенко

„Море Стояне, Стояне,

Динке ле, бяла Росенко.

Не рони дребни камъни,

Динке ле, бяла Росенко,

не ми мъти водата,

Динке ле, бяла Росенко.

Не ми мъти водата,

Динке ле, бяла Росенко,

дрехите да си изпера,

Динке ле, бяла Росенко.

По скоро у нас да ида,

Динке ле, бяла Росенко,

че съм си тесто месила,

Динке ле, бяла Росенко.

6. Заискали бяла Донка

Заискали бяла Донка

заискали от далеко,

през две, през три гъсти гори,

през четири вити лъки.

Майка й я дава, не дава,

баща й я хич не дава

и осем братя не дават,

брат й я Лазар най дава.

Най дава и най залага:

„Ти иди, сестро, ти иди,

че ако си сестро далеко.

Ние сме девет братлета.

Ако по веднъж те споходим,

девет ще пъти да стане,

ако ли,сестро, повторим,

ние ще ти,сестро,омръзнем!”

Непознати думи

Лъка мн. лъки, ж. Разг. Ниско място край река. Широка лъка.

7. Запели са, запели

Запели са,запели,

два славея, два брата,

първи пее на сутрин,,

втори пее на вечер.

Който пее на вечер,

два овчаря приспива,

който пее на сутрин,

два овчаря събужда:

„Я станете,овчари,

слънцето е изгряло,

слънцето е изгряло,

мъглата се вдигнала.

8. Зелена равна морава

Зелена равна морава

на марава се сбор сбира,

от девет села сборове,

от десетото Драгана.

Драгана хоро водеше

и брат й Иван до нея

и брат й Иван до нея,

сви се, изви се вихрушка.

Сви се, изви се вихрушка

узе Драгана кърпата,

узе Драгана кърпата

и на Ивана гуглата.

Та ги високо издигна,

високо, къмто небето

и ги вихрушка остави

на самодивското кладенче.

Непознати думи

дорде (съкр.) ДОР съюз. Диал. Докато, дордето.

гюзел неизм. прил. Диал. Хубав, красив, прекрасен.

кара- черно

посгодим – сгодим – годеж- мн. годежи, (два) годежа, м. Уговорка за близко сключване на брак между младеж и девойка пред родители и близки, както и празненство, на което се огласява тази уговорка. Обявявам годеж.

9. Извиват се два орела

Извиват се два орела,

два орела два сокола,

един се вие горе в гора,

друг се вие доле в поле.

Кой се вие горе в гора,

той си нищо не е видял,

кой се вие долу в поле,

той си видял буен огън.

Той си видял буен огън

и в огъня люта змия

и в огъня люта змия

люта змия усойница.

То не било люта змия,

най ми било малка мома,

най ми било малка мома,

тя се овчар милно моли:

„Ой, овчаро, брат да ми си,

пусни гега в огъня,

пусни гега в огъня,

пусни гега,извади ме!

Ще те даря добра дара,

добра дара тънка риза,

тънка риза копринена,

копринена и ленена!”

Непознати думи

Гега - мн. геги, ж. Диал. Дълга овчарска тояга с кука в единия край.

10. Искали Рада, Радо ле

Искали Рада, Радо ле,

искали Рада, Радо ле,

от девет села, в десето,

от девет села, в десето.

Майка й дава, не дава,

баща й заръч не дава

и осем братя не дават

брат й я Лазар най дава.

Брат й я Лазар най дава,

най дава и най залага:

„Ти иди, сестро, ти иди,

ако е, сестро, далеко!

Ние сме братя мнозина,

мнозина, дор деветима,

всеки по един път да дойде,

пак ще ти,сестро, омръзнем!”

11. Легнала Света Неделя, лельо

Легнала Света Неделя, лельо,

на Света Петка на скута,

легнала, сладко заспала,лельо,

Света Петка я будеше :

Света Петка я будеше, лельо,

будеше, тихом думаше:

„Я ставай, света Недельо, лельо,

да идем в гора зелена!

Да идем в гора борова, лельо,

да отсечем дор два бора,

да отсечем дор два бора, лельо,

два бора и две борики.

Да направим дор два моста, лельо,

два моста и две мостлета,

да прекараме душите, лельо,

коя е душа праведна!”

Коя е душа праведна, лельо,

тя по моста ще премине,

коя е душа греховна, лельо,

тя в катрана ще да падне!”

Непознати думи

скут -скутът, скута, мн. скути и скутове, (два) скута, м. Пространството, затворено от ръцете, краката, корема и гърдите на седящ човек. В майчините скути.

12. Леле Румено

Леле Румено, бяла Румено,

леле Румено, бяла Румено,

тръгнала ми бяла Румена

тръгнала ми е за вода д иде .

Покрай конаци,покраи чардаци .

пушка пукнала из пенджурите,

та си удари бяла Румена,

дек я удари, там я остави.

Непознати думи

Леле- междум. Разг.

1. Изразява учудване. Леле колко е хубаво тук!

2. Изразява съжаление, съчувствие. Леле варе. Леле боже. Леле мале, колко ли пари трябва да дадем.

3. Като част. в народните песни. Леле Ивано, Иванке! Леле разболяла се Марийка.

конак - мн. конаци, (два) конака, м.

1. Истор. Преди Освобождението – турско полицейско и административно управление в градовете. Долагам в конака. Викат го в конака.

2. Разг. Място за преспиване при пътуване в друго селище. В Пловдив имам конак – у една приятелка.

Пенджури – диалект - прозорци

13. Мома Недельо, Недельо

Мома Недельо, Недельо,

една Неделя на майка,

една Неделя на майка

и за син и за дъщеря.

Майка Неделя думаше:

„Щерко Недельо, Недельо,

момите сеят босилек,

коя градинка, коя две.

А ти си, щерко, не сееш,

барем половин градинка!”

Неделя майка думаше:

„И аз съм, майко,посяла!

И аз съм, майко, посяла,

градинка и половина,

не е никнало босилек,

най е никнало топола.

Най е никнало топола,

висока колко Никола,

висока колко Никола

и на Никола прилича!”

„Щерко Недельо, Недельо,

майка го жали, прежали,

майка го жали, прежали,

а ти го не прежаляваш!”

14. Моме Русано, Русано

Моме Русано, Русано,

Русано, росна ябълко,

майка Русана плетеше,

редом редици редеше.

Редом редици редеше,

баща й на стол седеше,

люто Русана кълнеше:

„Да даде Бог, Русано!

„Да даде Бог, Русано!

косата да ти окапе,

лицето да ти посърне,

че ми е, щерко, додея.

Когато ида на пазар

да карам бяла белия,

да карам, да я продавам,

не ма питат,Русано!

Не ма питат, щерко лe,

колко ми струва белия,

а най ма питат, Русано,

„Порасна ли ти момата?

Непознати думи

Плета - плетеш, мин. св. плетох, мин. прич. плел, несв.; какво.

1. Превивайки нещо тънко, гъвкаво, съединявам в едно цяло. Плета венец. Плета косата и на плитка.

Додея - додява - додявам

додяваш, несв. и додея, св.; на кого. Разг. Досаждам, дотягам, омръзвам. Стига си ми додявал!

белия

мн. няма, ж. Диал.

1. Сорт пшеница; бяла пшеница, белицa

15. Научиле се момите дос

Научиле се момите, дос,

научиле се момите,

късно за вода да ходят, дос,

късно по късна вечеря.

Из това тясно сoкаче, дос,

из това тясно сoкаче,

колко е тясно и тъмно,дос,

колко е тясно и тъмно.

И на сoкаче, каваче, дос,

и на сoкаче, каваче

и до каваче бял камък дос,

и до каваче бял камък.

И на камъка седеше дос

и на камъка седеше

едно ми младо дюлгерче, дос,

едно ми младо дюлгерче.

Непознати думи

дос -частица. Нар.-поет. В народни песни - за оформяне на ритъма.

сокак, сокаче - мн. сокаци, (два) сокака, м. Остар. Улица.

кавак - мн. каваци, (два) кавака, м. Диал. Топола.

младо дюлгерче – младо зидарче

дюлгер –диалект - зидар, строител

16. Нещо ми се глас дочува

Нещо ми се глас дочува

в горната, долна махала,

в горната, долна махала,

на Стоянова механа.

Дали се коне продават,

или се моми годяват?

Нито се коне продават,

нито се моми годяват.

Стоян Стоянка напуща,

та защо ли я напуща,

че не му била хубава,

като първата година.

Че не му била хубава,

като първата година,

първата и повторната .

Стоянка Стоян продума:

„Либе Стояне, Стояне,

че как да съм ти хубава,

като първата година,

първата и повторната?

Любе Стояне, Стояне,

че как да съм ти хубава,

девет съм рожби родила,

девет съм люлки люляла!”

17. Ой Марийко, ой Марийко

„Ой Марийко, ой Марийко,

гиздава девойко,

що те питам, що те питам,

право да ми кажеш!

Да ми кажеш, да ми кажеш,

без да ме излъжеш:

Пило ли е, пило ли е

сиво стадо вода?”

„Двеста пиха, двета пиха,

триста прескокнаха.

Вакъл овен, вакъл овен,

хич не се наведе.

Вакъл овен, вакъл овен,

със вити рогове,

дето носи, дето носи,

звънец за хиляда.

Като бие, като бие,